Strategija razvoja turizma

otoka Krka do 2020. 2016.

Strategija razvoja turizma otoka Krka do 2020.

Naslov projekta:	Strategija razvoja turizma otoka Krka do 2020.

Naručitelj:	TZ otoka Krka

Izvršitelj:	Institut za turizam Autori: Mr. sc. Neda Telišman-Košuta Dr. sc. Neven Ivandić Dokument:	Konačna verzija Mjesto i datum:	Krk - Zagreb, 14. prosinac 2016.

Sadržaj

Sadržaj	3

Ciljevi, metodologija i pristup projektu	4

Analiza internog okruženja	5

Opće značajke otoka Krka	5

Resursno-atrakcijska osnova	7

Performanse turističkog sektora	10

Strateška razvojna usmjerenja	14

Analiza eksternog okruženja	16

Obilježja turističke aktivnosti izravnih konkurenata otoka Krka	16

Primjeri turističkog razvoja otočkih destinacija na Mediteranu	18

Trendovi na turističkom tržištu	20

SWOT analiza	21

Područja strateškog djelovanja i scenariji turističkog razvoja	22

Vizija i ciljevi razvoja turizma	26

Vizija otoka Krka kao turističke destinacije	26

Ciljevi razvoja turizma	28

Koncepcija turističkog razvoja	29

Brend koncept i željeni imidž otoka Krka	29

Ciljna geo tržišta i potrošački segmenti otoka Krka	31

Proizvodni portfelj otoka Krka	34

Tematsko profiliranje turističkih klastera otoka Krka	43

Akcijski plan	46

Unapređenje iskustava gostiju	47

Razvoj smještajne i eno-gastro ponude	56

Povećanje mobilnosti gostiju	59

Jačane organizacijske podrške razvoja turizma	61

Projekti repozicioniranja turizma otoka Krka	66

Turistički prihvatni kapacitet otoka Krka	67

Razvoj i očuvanje središnjeg ruralnog prostora otoka	68

Okolišno odgovorno ponašanje u turizmu	69

Integrirani – eko muzej otoka Krka	70

Krčke plaže	71

Sustav staza otoka Krka	72

Koncept razvoja TZ Voz-Peškera	73

Otočki komunikacijski sustav	74

Razvoj zdravstvenog turizma na otoku Krku	75

Unapređenje i transformacija obiteljskog smještaja	76

Dodatak I: Resursno atrakcijska osnova otoka Krka	77

Dodatak II: Osnovna turistička statistika	87

Ciljevi, metodologija i pristup projektu

Dokument Strategija razvoja turizma otoka Krka do 2020. predstavlja zajedničku otočku platformu za koordinaciju jedinica lokalne samouprave, turističkih zajednica, različitih institucija javnog sektora, gospodarskih subjekata i drugih dionika uključenih u razvoj turizma. Težeći održivom razvoju Otoka, odnosno povećanju kvalitete života lokalnog stanovništva, očuvanju prirodne i kulturne baštine te rastu konkurentske sposobnosti turizma, ciljevi ove Strategije su:

Uspostavljanje jasnog dugoročnog održivog koncepta razvoja turizma otoka Krka

Definiranje ključnih odrednica za uspješno pozicioniranje otoka Krka na turističkom tržištu

Utvrđivanje srednjoročnih razvojnih prioriteta, njihovih nositelja i izvora financiranja

Pružanje strateškog okvira za privlačenje potencijalnih investitora, prepoznavanje razvojnih projekata u domeni privatnog i javnog sektora te povećanje apsorpcijske moći EU fondova

Strategija je izrađena slijedeći uobičajenu međunarodnu metodologiju izrade strateških razvojnih dokumenata za turističke destinacije te obuhvaća tri osnovne tematske cjeline:

Slika 1.1. Struktura dokumenta

Analiza internog i eksternog okruženja sagledava resursno-atrakcijsku osnovu i značajke turizma otoka Krka te utvrđuje poziciju otoka u odnosu na relevantno okruženje i tržišne trendove;

Vizija, ciljevi i koncepcija razvoja turizma kojima se, polazeći od načela održivosti, traži odgovor na pitanja željene pozicije otoka Krka kao turističke destinacije. Ovdje se razrađuju brendiranje otoka kao turističke destinacije, ciljna tržišta i proizvodni portfelj te tematsko profiliranje turističkih klastera otoka Krka;

Implementacijske aktivnosti kojima se specificiraju potrebne i realno provedive aktivnosti u funkciji osiguranja željene pozicije odnosno stvaranja inovativne i globalno konkurentne turističke ponude Otoka.

Izvor: Institut za turizam

Pristup izradi Strategije polazi od načela otvorenosti, multidisciplinarnosti i uključenosti razvojnih dionika te je obuhvatio:

Obilazak terena: Radna skupina Instituta za turizam višekratno je boravila na otoku Krku kako bi se upoznali s projektnim područjem, a specifično s resursno-atrakcijskom osnovom te stanjem turističke infra i suprastrukture.

Intervjue i ankete dionika: Tijekom izvođenja projekta provedeni su individualni intervjui s ključnim dionicima turističkog razvoja Otoka kako bi se stekao uvid u stavove o problemima, izazovima i perspektivama turističkog razvoja. Planirani razvojni projekti JLS provjereni su putem ankete.

Fazne prezentacije i strateške radionice s lokalnim dionicima: Rad na projektu uključivao je više (12) prezentacija dionicima turističkog razvoja i predstavnicima lokalne samouprave kako bi se osiguralo njihovo sudjelovanje u svim fazama projekta i verifikacija istih.

Kabinetska istraživanja: Izrada Strategije podrazumijevala je pregled većeg broja sekundarnih izvora informacija o, prije svega, turističkoj resursno-atrakcijskoj osnovi otoka Krka, kretanjima turističke ponude i potražnje, istraživanju benchmark destinacija i trendova na turističkom tržištu.

Analiza internog okruženja

Opće značajke otoka Krka

Otok Krk je otok niza superlativa. Najveći otok na Jadranu, najsjeverniji i najbliži velikim srednjoeuropskim emitivnim tržištima, najraznovrsniji te otok s najviše naseljenih mjesta. Pregled općih značajki otoka Krka relevantnih za njegov daljnji turistički razvoj iznosi se u nastavku točke.1

Položaj	Otok Krk najsjeverniji je otok na Mediteranu, dio Primorsko-goranske županije, smješten između poluotoka Istre i Hrvatskog primorja. Presijeca ga 45. paralela. Najbliži je otok kopnu i spojen njime mostom, a kao trajektno polazište za Rab i Cres odnosno Lošinj, ima poziciju 'vrata' prema ostalim Kvarnerskim otocima.
Veličina	Površine 409,9 km2, otok Krk najveći je (zajedno s otokom Cresom) jadranski otok te obuhvaća 200 km razvedene obale. Zauzima 11,9% teritorija PGŽ.
Teritorijalni ustroj	Na Otoku se nalazi sedam jedinica lokalne samouprave (JLS): grad Krk te općine Omišalj, Malinska-Dubašnica, Dobrinj, Vrbnik, Punat i Baška. Krk je otok s najviše naseljenih mjesta, njih 67. Svaka JLS ima neke specifičnosti koje ju određuju, a moguće je posebno izdvojiti: Grad Krk – otočko kulturno i gospodarsko središte te 'glavni grad' Općina Omišalj – koncentracija prometne infrastrukture i industrije uz turizam Općina Malinska-Dubašnica – veliki zaljev sa sustavom plaža Općina Dobrinj – ljekovito blato u uvali Soline Vrbnik – vinogradarstvo i pitoresknost naselja Vrbnik Punat – zaštićena uvala s velikom marinom Baška – gorski lanci i Vela plaža
Stanovništvo	U 2011. otok Krk imao je 19.383 stanovnika što je 6,5% stanovništva Županije. Jedini je od Kvarnerskih otoka koji bilježi kontinuiran rast stanovništva od 1971., a u razdoblju 2001.-2011. porast je iznosio 10,3%.
Dostupnost	Otok Krk uživa u izvrsnoj prometnoj dostupnosti. Spojen je Krčkim mostom s kopnom, a potom uključen u sustave autocesta Hrvatske i europskih zemalja. Na otoku se nalazi Zračna luka Rijeka, koja, iako operativna cijele godine, bilježi dolazne letove sezonski između 4. i 10. mjeseca. Zračnu luku servisira Croatia Airlines (letovi iz Londona i Minhena), a od 2011. aktivnije je uključena u 'charter' i 'low cost' međunarodni avio promet (Ryan Air, Scan Jet, German Wings). U turističkoj sezoni opterećenost cestovne infrastrukture je visoka generirana ne samo turističkom aktivnosti na otoku Krku, već i tranzitnim prometom prema trajektnoj luci Valbiska s vezama za otoke Rab i Cres-Lošinj što sve čini cestu D- 102 i posebno Krčki most neuralgičnim točkama prometnog sustava PGŽ.
Gospodarska struktura i razvijenost	Sve JLS, osim Vrbnika, ulaze s indeksom većim od 125% u skupinu najrazvijenijih u Hrvatskoj. Gospodarska struktura Otoka je diversificirana te uključuje turizam, industriju, građevinu, promet, brodogradnju i poljoprivredu. Kako su sve djelatnosti, izuzev industrije, usmjerene na turističku potražnju, gospodarstvo Otoka ipak je dominantno vezano uz turizam. Realno je očekivati jačanje utjecaja industrije s obzirom da je sjeverni dio općine Omišalj predviđen kao energetsko čvorište Srednje i Istočne Europe te se radi na dogradnji kapaciteta JANAF-a i izgradnji LNG terminala. S izuzetkom općine Vrbnik poznatoj po vinogradarstvu i, specifično, po autohtonoj sorti 'Žlahtina', poljoprivreda i stočarstvo su danas zanemareni, usprkos otočke tradicije maslinarstva, voćarstva i ovčarstva. JLS iskazuju velik interes za revitalizaciju poljoprivrede koju vide komplementarnom turizmu.

1 Izvori: (1) www.krk.hr; (2) www.zavod.pgz.hr; (3) www.otok-krk.org; (3) www.ponikve.hr; (4) www.dzs.hr

Infrastrukturni sustavi i stanje okoliša	Otok Krk vrlo je dobro infrastrukturno opremljen. Energetskim sustavom obuhvaćeno je ukupno stanovništvo. Vodoopskrba pokriva 99% stanovništva, uz dostatna izvorišta. Oko 35% stanovništva i svi veći gospodarski subjekti priključeni su na sustave javne odvodnje, a daljnja izgradnja kanalizacijske mreže sustavno se odvija. Razvijen je sustav cjelovitog zbrinjavanja otpada 'Eko otok Krk' te se odvojeno prikuplja oko 50% otpada. Kakvoća mora je izvrsna. S obzirom na postojeću praksu te razvojne projekte fokusirane na uštedu energije, proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i postizanje energetske neovisnosti, transformaciju Otoka u područje bez ugljičnog dioksida i edukaciju stanovništva, otok Krk je aktivno usmjeren na okolišno odgovornu praksu.
Obilježja prostora	Među najvažnijim obilježjima prostora otoka Krka izdvajaju se: ‒ Pokrivenost mrežom NATURA 2000 – otok Krk, zajedno s ostalim Kvarnerskim otocima, u cijelosti je dio Ekološke mreže RH. Otoci su značajni ornitološki lokaliteti i jedina mjesta u Hrvatskoj gdje se gnijezdi bjeloglavi sup, a na otoku Krku nalaze se dva posebna ornitološka i dva rezervata šumske vegetacije. ‒ 'Podvojeni' karakter otoka – sjeveroistočni dio Otoka, odnosno općine Omišalj, izrazito je industrijski orijentiran (JANAF terminal, LNG terminal) i prometno opterećen (Krčki most, Zračna luka Rijeka) za razliku od ostalih JLS okrenutih ka turizmu (i podržavajućim djelatnostima). Razvojna strategija PGŽ tretira općinu Omišalj kao dio mikroregije 'Priobalje', odnosno prostorne cjeline 'Rijeka-prsten' te ovdje planira daljnje širenje industrijskih i lučkih sadržaja. Potencijalno konfliktne gospodarske orijentacije predstavljaju razvojni izazov. ‒ Koncentracija aktivnosti uz obalni rub – gospodarske i društvene aktivnosti koncentrirane su uz uski obalni rub. Opterećenost ovog prostora, uključujući pritiske za širenjem građevinskih zona, kontinuirano raste. ‒ Zapuštenost središnjeg dijela Otoka – uz iznimku općine Vrbnik, gotovo potpuno napuštanje poljoprivrede i stočarstva kao tradicionalnih gospodarskih aktivnosti unutrašnjeg dijela Otoka te brzo iseljavanje stanovništva (na obalu) dovelo je do značajnog zapuštanja ruralnog krajolika. Njegovo ponovno 'otkrivanje' unazad nekoliko godina kao mjesta pogodnog za gradnju 'kuća za odmor s bazenima' može, ukoliko nastavljeno bez adekvatne planske podrške, rezultirati neželjenim stihijskim razvojem i daljnjom degradacijom. ‒ Točkasta devastacija prostora – više je različitih oblika 'nasrtanja' na prostor, uključujući njegovo neprimjereno korištenje, 'apartmanizaciju', nebrigom uzrokovano propadanje, uzurpaciju javnog dobra i vizualnu poluciju. Prema zadnjim raspoloživim podacima iz Popisa stanovništva 2011., udio stanova za povremeno korištenje viši je od broja stanova za stalno stanovanje (60%:40%) te u razdoblju 2001.-2011. raste bitno brže rezultirajući u povećanju broja vikendica i turističkih apartmana za 51%. ‒ Opterećenost plažnog prostora – plaže u naseljima ili uz njih izrazito su opterećene te, uz to, većina nije potpuno adekvatno opremljena (npr. sanitarije, primjerena ugostiteljska ponuda).

Resursno-atrakcijska osnova2

Razvoj turizma u vrlo je velikoj mjeri predodređen raspoloživom resursnom osnovom i/ili već postojećim atrakcijama koji imaju potencijal motivirati posjet destinaciji. Analiza resursno-atrakcijske osnove otoka Krka, sažeta u nastavku, predstavlja bazu za daljnje planiranje turističkog razvoja Otoka.3

Prirodna baština

Resursi/Atrakcije	Razina turistifikacije
NATURA 2000 – zajedno s ostalim Kvarnerskim otocima, otok Krk je u cijelosti dio Ekološke mreže RH Posebni ornitološki rezervat otok Prvić – gnijezde se bjeloglavi supovi i suri orao Posebni ornitološki rezervat Glavina-Mala luka (KUNTREP) – stanište supova, sivog sokola, orla zmijara, sove ušare Posebni rezervat šumske vegetacije Glavotok – šuma hrasta crnike i crnog jasena Posebni rezervat šumske vegetacije otok Košljun – šuma hrasta crnike		NATURA baština

sporadično
Zaštićena prirodna baština

	obilježena Rezervati sporadično opremljeni turističkom

signalizacijom i

interpretacijom
Klima	Među najsunčanijim dijelovima Europe s 2500 sunčanih sati godišnje Umjerena mediteranska klima; prosječna ljetna temperatura zraka iznosi 23C, mora 20C Najučestaliji vjetrovi su bura, jugo, maestral
Krajolik	Krajobrazne cjeline – Sjeverni Krk (golet, izložen buri), Središnji Krk (valovit reljef, bujna vegetacija, jezera Jezero i Ponikve, Dobrinjsko i Vrbničko polje, najzapadniji dio zaštićeni Šotovento); Južni Krk (dva paralelna gorska lanca, najviši planinski vrh Obzova na 570 m, Bašćanska dolina) Krški reljef – obiluje škrapama, dolcima, špiljama (Špilja Biserujka); brojne uvale, zaljevi i drage Ljekoviti mulj u uvali Soline – koristi se za liječenje reumatskih bolesti Razvedena obala (oko 200 km) – u Riječkom zaljevu i Kvarneriću niska i pristupačna; u Vinodolskom kanalu, osim srednjeg dijela, visoke strme stijene (do 400m) Brojne prirodne plaže – pretežito šljunčane; posebnost Vela plaža, Baška, niz plaža u zaljevu Malinska More i podmorje – more je na cijelom području 'izvrsne' kakvoće; podmorje obiluje morskom florom, faunom, špiljama i potopljenim olupinama		Špilja Biserujka opremljena turističkom signalizacijom i interpretacijom

	Ostale lokacije uglavnom nisu turistificirane
Biljni i životinjski svijet	Biljni svijet – floristički najbogatiji Kvarnerski otok s oko 1.500 biljnih vrsta Životinjski svijet – 30 autohtonih vrsta vodozemaca i gmazova (najveći broj na Mediteranu), bogata morska fauna (uključujući dupine, morske kornjače), velik broj ptica koje se ovdje gnijezde (uključujući bjeloglave supove, orlove, sokole), sitni sisavci (jež, netopir, šišmiš, vjeverica, puh, poljski zec), krupnija divljač (kuna bjelica, lisica, srna, jelen lopatar, divlja svinja, mrki medvjed)		Teme i lokacije uglavnom nisu turistificirani

2 Izvori: www.krk.hr; www.tz-njivice-omisalj.hr; www.tzo-dobrinj.hr; www.tz-malinska.hr; www.vrbnik.hr; www.tz-krk.hr; www.tzpunat.hr; www.tz-baska.hr; www.ju-priroda.hr; www.zluk.hr; www.sportskiribolov.hr; www.lovacki-savez-pgz.hr

3 Integralna verzija Resursno-atrakcijske osnove otoka Krka nalazi se u Dodatku I ovog dokumenta.

Kulturna baština

Resursi/Atrakcije	Razina turistifikacije
Urbana središta	Otočko središte Krk – više od 3000 godina neprekidnog života, ističu se zidine, frankopanski kaštel, kompleks katedrale Gradovi-kašteli – Omišalj, Dobrinj, Vrbnik, Baška Slikovita mjesta – Njivice, Malinska, Punat	Sva mjesta pokrivena turističkom signalizacijom Količina i kvaliteta turistističke interpretacije varira
Ruralna središta	Okolica Dobrinja – sela Hlapa, Polje, Sv. Vid, Kras, Gabonjin, Rasopasno Okolica Vrbnika – sela Mavri, Risika, Garica Okolica Krka – područje Šotovento sa selima Glavotok, Linardići, Pinezeći; Sela Vrh, Kornić	Koncepcija turističkog razvoja izostaje Turistička interpretacija izostaje u potpunosti
Arheološka baština	Uvala Voz (pored Omišlja) – šire područje poprište antičke pomorske bitke; prvi spomen 'bačve' Fulfinum-Mirine (uvala Sepen, pored Omišlja) – planski izgrađen grad za umirovljene rimske vojnike, s forumom, bazilikom, termama, trgovačkim kvartom Antička baština u Krku – ostaci Venerinog hrama, mozaika, bedema	Uvala Voz nije turistificirana Lokalitet Fulfinum- Mirine uređen i opremljen turističkom signalizacijom i interpretacijom
Kultura života i rada	Glagoljica – najsnažnije glagoljaško središte na Jadranu te se stoga smatra kolijevkom hrvatske pismenosti i kulture; Omišalj, Dobrinj, Vrbnik, Baška, Jurandvor (nalazište Bašćanske ploče) Suhozidi i mrgari – tradicija kamenih suhozida bez veziva; tradicija izgradnje mrgara, suhozidne građevine u obliku cvijeta za razdvajanje ovaca, jedinstvena je za područje Baške; očuvano ih je 15 i danas u uporabi Folklor – tradicionalne nošnje (na Krku prevladavaju crna, bijela i crvena boja, razlikuju se u detaljima između mjesta); tradicionalni tenec, sopele i kanot dio su svetkovina i slavlja Gastronomija – bazirana na ribi, janjetini, ovčjem siru (Krčki sir), pršutu, maslinovom ulju, domaćim tijestima (makaruni, šurlice, njoki), mediteranskim začinima (ružmarin, lovor), krčkom vinu (žlahtina), kolačima (presnac). Krčko maslinovo ulje i pršut imaju oznaku izvornosti na razini EU	2 tematske staze: 'Put glagoljaša' (Dobrinj) i 'Bašćanska staza glagoljice' duž bašćanske doline Glagoljaška baština nije u punoj mjeri turistički valorizirana Folklor redovito uključen u turističku ponudu Otočki gastro proizvodi nisu redovno dostupni u maloprodaji
Povijesne ličnosti	 Krčki knezovi Frankopani - smatra se da potječu iz Gradeca, pored Vrbnika; najmoćnija hrvatska srednjovjekovna velikaška obitelj, od 11. do 17. stoljeća banovi i političari, gospodarstvenici, intelektualci	 Baština obitelji Frankopan nije u punoj mjeri turistički valorizirana
Odabrane kulturne ustanove	Zbirka Infeld, Dobrinj – slikarska zbirka; izložbe Knjižnica Vitezić, Vrbnik – vrijedne knjige Etnografski i sakralni muzej, Košljun – vrijedne knjige Buymer – zbirka ribarskog alata u ribarskom skloništu	 Zbirke otvorene prema redovnom radnom vremenu
Manifestacije	Brojne redovne godišnje manifestacije (oko 50) – na cijelom području otoka; posebno se ističu tradicionalne fešte, kulturne, gastronomske i sportske teme Posebno prepoznate – karnevali, 'Lovrečeva-Krčki sajam', 'Popi i pojedi', 'Croatia Cup', '4 Island MTB', 'Tour of Croatia'	Sve su manifestacije izrazito u funkciji turističke ponude Tijekom ljeta brojne dodatne fešte, koncerti i sl.

Rekreacijski, sportski i zabavni sadržaji

Resursi/Atrakcije	Razina turistifikacije
Plaže	Plaže s 'Plavom zastavom' – ukupno 15 plaža (najviše na Kvarneru) Plaže s posebnosti – plaža Soline s ljekovitim blatom (općina Dobrinj); niz od 10 plaža u zaljevu Dubašnica (općina Malinska); Vela plaža, 1800 m duga šljunčana i plaža, među najljepšima na Jadranu (općina Baška)		Regionalni program uređenja i upravljanja morskim plažama PGŽ se ne provodi
Staze	Pješačke staze – ukupno oko 300 km uređenih i obilježenih staza; povezane kružnom 'Krčkom obilaznicom'; uključuju staze uz more (lungomare), lagane i teže pješačke staze; dodiruju prirodne i kulturne zanimljivosti otoka; dijelom tematizirane; raspoloživa karta objedinjenih krčkih staza Biciklističke staze – 2 namjenske su Malinska- Punat, 11,5 km, odvojena zelenim pojasom od glavne otočke prometnice; Prniba, 7 km, u Krku; većinu pješačkih staza moguće je koristiti i kao biciklističke, odnosno MTB staze Penjanje po stijenama (Baška) – 3 penjališta s više od 100 opremljenih smjerova svih težina	  	Sve staze obilježene Nekoliko tematiziranih pješačkih staza Moguće unaprijediti tematiziranje i turističku interpretaciju (npr. table, vidikovci, odmorišta)
Nautika	Marina Punat - smještena u izvrsno zaštićenoj uvali (Puntarska draga); 850 vezova u moru, oko 500 na suhom vezu, izvrsno opremljena pratećim uslužnim sadržajima, uključujući i yacht servis za jahte do 50m u brodogradilištu; najam plovila u charteru; marina ima Plavu zastavu Luke za javni promet (županijskog značaja) – Omišalj, Šilo, Malinska, Vrbnik, Krk, Valbiska, Punat, Baška, Surbova-Baška Luke za javni promet (lokalnog značaja) – 14 luka Sportske luke – Pesja (Omišaljski zaljev) Škole jedrenja – 2 škole (Punat i Baška)
20 ronilačkih centara – 15-tak ronilačkih lokacija; škole ronjenja Wakeboard – Ski lift (Puntarska draga) Sport/rekreacija na  Podvodni gusarski park (Punat) – eksponati na moru dubini 3-5m, 'otkriće podvodnog blaga' Na svim uređenim plažama najam opreme za rekreaciju na moru (pedaline, padobrani, kajak i sl.)
Ribolov	 Najbolje lovno područje skuša, također se lovi ugor, škrpina, oslić i hobotnica		Dozvole za ribolov u društvima i agencijama
Lov	 Lovišta Krk, Plavnik, Punat, Baška – lovišta pokrivaju znatan dio otoka		Upravljaju lokalna lovačka društva
Jahanje	 Terapijsko jahanje – Njivice
Wellness centri	 Hotelski wellness centri – Malinska, Baška
Akvariji	Akvarij Krk – tropski akvarij, 100 vrsta riba; 300m2 Akvarij Baška – morski svijet Jadrana, 100 vrsta riba, 400 vrsta školjki; 200m2

Performanse turističkog sektora

Otok Krk ubraja se među najrazvijenije otočke destinacije u Hrvatskoj. U nastavku točke daje se pregled stanja ponude te kretanja turističke potražnje na Otoku .4

Slika 2.3.1. Struktura smještajnih kapaciteta (08./2015.)

Izvor: TZ Otoka Krka, obrada Institut za turizam

U 2015. godini otok Krk raspolagao je s

52.274 osnovnih ležajeva u komercijalnim smještajnim kapacitetima.

Smještajna ponuda Krka predstavlja 31,5% ukupne ponude Kvarnera što Otok čini najvećom destinacijom u toj regiji.

Otok Krk dominantno je destinacija obiteljskog smještaja (57%), s upola manje kapaciteta slijede kampovi (28%), dok je ponuda hotela najmanja (13%).

Ukupan rast smještajnih kapaciteta u razdoblju 2005.-2015. iznosi 21%. Najviši rast ostvaruje obiteljski smještaj (40%), dok je povećanje ležajeva u kampovima (5%) i hotelima (3%) bitno niže.

Slika 2.3.2. Smještajni kapacitet prema JLS (08./2015.)

Izvor: TZ Otoka Krka, obrada Institut za turizam

Najveća koncentracija smještaja nalazi se na području grada Krka (24%), slijede općine Baška i Punat (18%) te Omišalj (15%) i Malinska (14%). Dobrinj (9%) i naročito Vrbnik (2%) bitno su manje destinacije.

Sve JLS ostvaruju rast kapaciteta u razdoblju 2005.-2015. Njihovi se pojedinačni udjeli ipak nisu bitno mijenjali.

Prema strukturi kapaciteta u pojedinim JLS, općine Vrbnik, Dobrinj i Malinska ističu se vrlo visokim udjelima obiteljskog smještaja, općina Punat i grad Krk su 'naj- kamperskije', dok je ponuda hotela najprisutnija u općinama Omišalj, Malinska i Baška.

Slika 2.3.3. Iskorištenost smještajnih kapaciteta (%)

Izvor: Institut za turizam

Bruto iskorištenost smještajnih kapaciteta je niska te se u 2015. kretala u rasponu od 18% u obiteljskom smještaju, preko 24% u kampovima do 36% u hotelima.

U razdoblju 2005.-2015. primjetan je kontinuiran rast iskorištenosti svih vrsta kapaciteta, ali također i relativno značajan pomak ostvaren 2015. u odnosu na prethodnu godinu.

Iskorištenost obiteljskog smještaja i kampova blago je iznad prosjeka Kvarnera, dok su hoteli slabije korišteni.

4 Cjelovita statistička podloga nalazi se u Dodatku II ovog dokumenta.

Kvalitativna obilježja ponude smještaja5	Hoteli. Hotelsku ponudu na otoku Krku sačinjava deset srednjih i većih objekata (oko 100-400 soba), pretežito u sastavu hotelskih poduzeća i/ili lanaca, te 14 malih (oko 50 ili manje soba) obiteljskih, boutique i heritage objekata. Veći dio kapaciteta kategoriziran je na razini 3*, uključujući većinu 'velikih' hotela, čije se ocjene strukture sadržaja, uređenja i kvalitete usluga prema rezervacijskom portalu Booking.com kreću u rasponu prosječnih ocjena 7,5-8,0. Iznimka je Valamar-Koralj s ocjenom 8,4. Percipirana kvaliteta manjih objekata, u većem dijelu kategoriziranih s 4*, bitno je viša te se njihove ocjene kreću uglavnom iznad 8,0 do izuzetnih 9,3. Općina Malinska prepoznaje se kao mjesto koncentracije malih, visoko kvalitetnih hotela. Ujedno je tu i devastirani hotelski kompleks Haludovo čije stanje opterećuje ukupnu ponudu Otoka. Kampovi. Ponuda kampinga na otoku Krku bazira se na 13 kampova, uključujući i dva naturistička. Među njima je deset velikih kampova s kapacitetom iznad 1000 pa do 2200 osoba. Kampovi su većinom kategorizirani s 3* i 4*, nalaze se na izvrsnim lokacijama uz more, s hladom i u blizini destinacija, dva deklariraju svoju ekološku orijentaciju. U usporedbi s 'najboljom domaćom praksom' primjetan je manjak sadržaja i kreativnosti u uređenju (npr. dječji, zabavni, sportski sadržaji, raznoliko ugostiteljstvo i sl.). Obiteljski smještaj. Velika većina objekata kategorizirana je s 3* te se pretežito radi o renoviranim ili novijim objektima. Tijekom godina primjetni su bitni pomaci u razvoju kvalitete sadržaja i usluga. Ipak, značajan dio kapaciteta sačinjavaju relativno unificirana i ne-identitetska apartmanska naselja dok je, općenito, moguće unaprijediti kvalitetu sadržaja posebice u smislu njihovog profiliranja za potrebe određenih ciljnih segmenata gostiju (npr. obitelji s djecom, biciklisti) i personaliziranosti usluge (npr. posluživanje doručka, pružanje informacija i preporuka i sl.).
Kvalitativna obilježja ugostiteljske ponude6	Ugostiteljska ponuda na otoku Krku objedinjuje oko 100 restorana i konoba (oko 50-tak svake vrste), oko 50-tak pizzerija, bistroa i grillova te velik broj caffea i slastičarnica. Među njima je samo desetak prepoznatljivih restorana, članova 'Kvarner Food' ili 'Kvarner Gastro', odnosno dva koja prema rang-listi 'Dobri restorani 2015.' ulaze među 200 najboljih u Hrvatskoj. Hrana je ukusna, ponuda uključuje domaće specijalitete, ali je jednako tako dosta uniformna. Objekti su gotovo isključivo locirani u većim mjestima na obali te ih je tek desetak u zaleđu. Na Otoku djeluje osam vinarija (sedam u općini Vrbnik i jedna u općini Malinska) poznatih po, prije svega, autohtonoj krčkoj sorti i traženom bijelom vinu 'žlahtina'. Vrbničke vinarije imaju svoje restorane, kušaone i prodavaonice u mjestima (najviše u Vrbniku) dok ponuda za goste u samim vinarijama i vinogradima nije organizirana, osim tijekom godišnje manifestacije 'Dani otvorenih podruma' ili 'na upit'. Iako tradicionalno poljoprivredno područje, proizvodnja hrane danas se odvija samo sporadično. Osim kao hobi aktivnost lokalnog stanovništva (npr. maslinarstvo), na Otoku djeluje jedna sirana i desetak OPG-ova koji se bave stočarstvom, maslinarstvom, proizvodnjom ulja, sira, pršuta, meda i sl. Najviše ih je koncentrirano na području grada Krka. Uglavnom nisu otvoreni za goste, ne prodaju svoje proizvode na 'kućnom pragu' i tek rijetko u lokalnoj maloprodaji.
Usluge turističkog posredovanja7	Na otoku Krku djeluje velik broj od oko 60-tak turističkih agencija. S izuzetkom samo jedne, sve se bave posredovanjem u iznajmljivanju obiteljskog smještaja. Oko polovica se bavi i organiziranjem uglavnom jednodnevnih izleta i to na Krku (npr. 'Krk tour', panoramski izleti brodom), u kvarnerske destinacije (npr. otoci, Rijeka-Opatija, Gorski kotar), u NP Plitvice i NP Krka te inozemne destinacije poput Venecije i Postojne. Samo dvije agencije nude 'na upit' višednevne boravke aktivnog odmora na Otoku, pri čemu je to novina u njihovoj ponudi.

5 Izvori: www.krk.hr; www.tz-njivice-omisalj.hr; www.tzo-dobrinj.hr; www.tz-malinska.hr; www.vrbnik.hr; www.tz-krk.hr; www.tzpunat.hr; www.tz-baska.hr; www.mint.hr

6 Izvori: Ibid; www.katunar.hr; www.nada-vrbnik.hr; www.frajona.hr; www.dobri-restorani.hr; www.kvarner-gourmet.com;

7 Izvori: Ibid., Internet stranice agencija; Telefonski intervjui s agencijama 'Estea', Šilo i 'Azur', Krk (29.6.2015.)

Slika 2.3.4. Kretanje noćenja na otoku Krku i Kvarneru

Izvor: TZ Otoka Krka, obrada Institut za turizam

Tijekom 2015. na otoku Krku ostvareno je 4,2 milijuna noćenja.

Rast je kontinuiran, u razdoblju 2005.- 2015. noćenja su povećana za 39%, odnosno za prosječno 3,3% godišnje.

U proteklih deset godina sve JLS, osim općine Punat gdje su prisutne oscilacije, ostvaruju rast noćenja. U 2015. najveći je udio grada Krka (25%), zatim općine Baška (22%), Omišalj (17%), Punat i Malinska

(13%), Dobrinj (8%) i Vrbnik (2%).

Najveći udio noćenja u 2015. ostvaren je u obiteljskom smještaju (46%), zatim u kampovima (32%) te hotelima (21%). Obiteljski smještaj ostvaruje najviši rast noćenja tijekom proteklih deset godina (77%), a hoteli najmanji (9%).

Otok Krk najjača je destinacija Kvarnera s udjelom od 32% u ukupnim noćenjima Županije u 2015.

Slika 2.3.5. Kretanje noćenja po mjesecima (2015.)

Izvor: TZ Otoka Krka, obrada Institut za turizam

Turističko poslovanje izrazito je sezonskog karaktera. U 2015. godini 91% noćenja ostvareno je od 6.-9. mjeseca, odnosno 66% u 7. i 8. mjesecu.

Visoka sezonalnost kontinuirano je obilježje poslovanja. Rast potražnje ostvarivan tijekom proteklih deset godina ne utječe bitno na produženje sezone.

Sezonalnost je izražena u svim otočkim destinacijama te se svuda oko ili više od 90% noćenja ostvaruje između 6. i 9. mjeseca. 'Špica' je posebno izražena u općinama Vrbnik i Dobrinj.

Slika 2.3.6. Noćenja prema geo tržištima (2015.)

Izvor: TZ Otoka Krka, obrada Institut za turizam

Inozemni gosti ostvarili su 96% noćenja otoka Krka u 2015.

Otok Krk tradicionalno je usmjeren na susjedna i bliža srednje-europska tržišta. Daleko najvažnije emitivno tržište je Njemačka (30%), zatim Slovenija (17%) i

Austrija (12%).

U razdoblju 2005.-2010. udio Njemačke i Austrije se povećava, Slovenija i Češka su stabilne, dok se udio domaćeg tržišta i naročito Italije smanjuje.

Slika 2.3.7. Spontano poznavanje destinacija, 2016. (%)

Izvor: Ipsos (2016), Istraživanje snage i percepcije brenda Kvarner

Prema 'Istraživanju snage i percepcije brenda Kvarner', provedenom 2016. na tržištima Austrije, Njemačke, Italije i Slovenije, 10% ispitanika spontano spomene 'Krk', a 9% 'Kvarner' ukazujući na nisku spontanu svjesnost oba brenda. Kada izravno potaknuti ispitanici u znatno višoj mjeri prepoznaju brend 'Kvarner' (47%) i brend 'Krk' (32%).

Spontana svjesnost brendova 'Kvarner' i 'Krk' značajno je niža od Istre i Dalmacije.

Dominantna asocijacija koja se povezuje s Kvarnerom je 'sunce i more'. Uz Kvarner se donekle vežu i 'prirodne ljepote' te 'zdrava klima', u manjoj mjeri 'gostoprimstvo' i 'gastronomija', a 'zabava', 'kultura', 'zdravlje' i 'sport' samo sporadično. Rezultati impliciraju nisko razumijevanje ponude Kvarnera i njegovih subregija.

Ključna obilježja turističke potražnje8

Demografska obilježja. Prosječna dob turista na otoku Krku iznosi 45,5 godina, 45% ima najviše srednjoškolsko, a 29% fakultetsko obrazovanje, 36% ima mjesečna primanja kućanstva do 3.000 Eura i 32% iznad 3.500 Eura. Otok Krk najčešće posjećuju obitelji s djecom (59%) ili parovi (34%).

Motivi dolaska. Pasivni odmor i opuštanje primarni je motiv dolaska koji privlači 83% gostiju otoka Krka.

Prijašnji boravak. Gosti na otoku Krku izrazito su dobri poznavatelji Hrvatske, a i Krka. Tri-četvrtine je već šest ili više puta boravilo u Hrvatskoj, dok ih je jedna četvrtina već šest ili više puta boravila u i istom mjestu na otoku Krku. Tek 1% novih gostiju, u prvoj posjeti Hrvatskoj, dolazi i na otok Krk.

Izvori informacija o destinaciji. Glavni izvor informacija za goste na otoku Krku je prijašnji boravak (63%), a slijede brošure, oglasi i plakati (19%), preporuke rodbine i prijatelja (16%), turističke agencije (12%), dok se najmanji broj informira putem Interneta (6%).

Aktivnosti u destinaciji. Primarne aktivnosti kojima se bave gotovo svi gosti na Otoku su kupanje i sunčanje, odlazak u kafiće i slastičarnice, slijede odlasci u restorane (85%), šetnje u prirodi (84%) i posjete lokalnim zabavama (80%). Oko 40% je tijekom boravka odlazilo na samostalno organizirane izlete, a svaki deseti gost i na izlete organizirane posredstvom turističke agencije.

Zadovoljstvo ponudom. Gosti na otoku Krku među najzadovoljnijima su na Jadranu. Najbolje ocijenjeni elementi ponude su 'ljepota prirode i krajolika', 'osobna sigurnost', zatim niz elemenata vezanih uz kvalitetu usluge u smještajnom objektu, kvalitetu gastronomske ponude i čistoću plaža. Na dnu ljestvice zadovoljstva su elementi vezani uz ponudu kulture (npr. prezentacija kulturne baštine, raznolikost kulturnih manifestacija), kvaliteta informacija u destinaciji, opremljenost i uređenost plaža te kvaliteta javnog prijevoza.

Turistička potrošnja. Prosječna dnevna potrošnja po osobi iznosi 47 Eura. Od toga: 55% za usluge smještaja, 10% za usluge hrane i pića, 15% za usluge trgovine, 10% za usluge zabave, 9% za usluge sporta i rekreacije i 1% za sve ostalo. Potrošnja na otoku Krku niža je od prosjeka na Kvarneru (58 Eura) te je bitno niža od prosjeka Istre (66 Eura) ili Splitsko-dalmatinske županije (69 Eura).

8 Izvor: Institut za turizam (2014.), TOMAS Ljeto 2014, Separat za otok Krk

Strateška razvojna usmjerenja

Strategija razvoja turizma otoka Krka nužno se mora uklopiti u širi strateški okvir postavljen u dokumentima 'višeg reda'. U nastavku se daje kratak pregled glavnih odrednica i usmjerenja danih u krovnim, sektorskim i prostorno-planskim dokumentima izrađenim na EU, nacionalnoj i županijskoj razini za razdoblje do 2020.

Europska unija9	Europa 2020.: Europska strategija za pametan, održiv i uključiv rast. Strategija Europa 2020. postavlja tri razvojna, međusobno povezana prioriteta: 1) pametan rast kroz razvoj ekonomije utemeljen na znanju i inovaciji; 2) održiv rast kroz promicanje ekonomije koja je konkurentnija i koja je istovremeno zelenija i učinkovitije koristi resurse; 3) uključiv rast kroz njegovanje ekonomije s visokom stopom zaposlenosti koja donosi društvenu i teritorijalnu povezanost. Komunikacije Europske komisije o razvoju turizma. Cilj je zadržati poziciju Europe kao 'turističke destinacije br. 1 na svijetu' povećavajući konkurentnost turističkog sektora na održiv način i konsolidirajući imidž Europe kao skupine održivih, visoko kvalitetnih destinacija. Prioriteti uključuju povećanje domaće i inozemne potražnje, unapređenje turističkih proizvoda i usluga, povećanje kvalitete, održivosti, dostupnosti, vještina i korištenja ICT-a.
Hrvatska10	Strategija razvoja turizma RH do 2020. Vizija Hrvatske govori o destinaciji koja je do 2020. globalno prepoznatljiva, konkurentna i atraktivna za investicije, koja stvara radna mjesta i na održiv način upravlja razvojem turizma na svom cjelokupnom prostoru te njeguje kulturu kvalitete, a svojim gostima tijekom cijele godine pruža gostoljubivost, sigurnost i jedinstvenu raznovrsnost autentičnih sadržaja i doživljaja. Glavni cilj razvoja turizma je ulazak među 20 vodećih destinacija svijeta uz istovremeno: 1) poboljšavanje strukture i kvalitete smještaja kontinuiranim povećanjem udjela hotela te podizanjem kvalitete kampova i obiteljskog smještaja uz opadanje njihovih udjela; 2) novo zapošljavanje; 3) generiranje oko 7 milijardi Eura novih investicija; 4) ostvarivanje 14,3 milijarde Eura ukupne godišnje turističke potrošnje.
Primorsko-goranska županija11	Razvojna strategija PGŽ 2016.-2020. Donosi viziju županije u 2020. godini kao konkurentne, održive i društveno pravedne regije poželjne za život i rad. Razvoj konkurentnog gospodarstva temelji se na znanju i inovacijama te se vidi kroz poticanje poduzetničkog okruženja, rast investicija i izvoza, razvoj zelenog gospodarstva i razvoj pet ključnih djelatnosti koje uz promet, energetiku, prerađivačku industriju i ICT uključuju i turizam. Projekti javnog sektora za koje se procjenjuje da će imati značajan utjecaj na cijelu Županiju, a specifično i na otok Krk uključuju: 1) Gradnju LNG terminala u Omišlju; 2) Modernizaciju Zračne luke Rijeka i 3) Pripremu za širenje luke na Krku i gradnju potrebne prateće infrastrukture (novi cestovno-željeznički most Krk te pruga visoke učinkovitosti Rijeka-Zagreb-Botovo). Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016.-2020. Temeljen na načelima održivog razvoja, Strateški plan razvoja postavlja viziju Kvarnera 2020. kao globalno konkurentne, cjelogodišnje, emotivno dojmljive i inspirativne turističke destinacije. Operativnim ciljevima planirano je povećanje iskorištenosti smještajnih kapaciteta za 2,2 postotna boda, implicirajući rast noćenja u razdoblju pred i post sezone (listopad-svibanj) za 40%, zatim povećanje smještajnih kapaciteta za 4% i povećanje prosječne dnevne potrošnje za 13% do 2020. godine.

9 Izvor: www.ec.europa.eu

10 Izvor: Ministarstvo turizma RH (2013), Strategija razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine, Zagreb

11 Izvori: Primorsko-goranska županija (2015), Razvojna strategija Primorsko-goranske županije 2016.-2020., Rijeka; Fakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu i Institut za turizam (2016), Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016-2020, Opatija-Zagreb; Prostorni plan Primorsko-goranske županije (2013), Službene novine, br. 32, 13. rujna 2013.

Primorsko-goranska županija (nastavak)	Provođenje Plana razvoja predviđeno je kroz deset operativnih strategija i oko 60 mjera. Među potonjima razrađeno je osam tzv. 'imidž' projekata sa snagom repozicioniranja Kvarnera na turističkom tržištu, a kao posebno relevantni za otok Krk ističu se: 1) Tematski zabavni park Krk – Voz-Peškera; 2) Uspostava mreže in-situ prezentiranih prirodnih i kulturnih sadržaja i njihovo povezivanje tematskim rutama; 3) Park dupina; 4) Kvarner – Destinacija zdravlja. Strateški marketing plan postavlja dodatni cilj udvostručenja snage i percepcije brenda Kvarner, odnosno postizanje barem 18%-tne razine spontane prepoznatljivosti regije na glavnim inozemnim tržištima. Ključna područja djelovanja marketinških strategija uključuju: 1) evoluciju brend koncepta Kvarnera, odnosno pomak od 'raznolikosti' ka obuhvatnijem i emotivnijem konceptu 'dobrih osjećaja'; 2) proboj ka dodatnim tržišnim segmentima, a posebice onima sklonim putovanju u pred i post sezoni; 3) sukladno širenje proizvodnog portfelja, uz pozicioniranje Kvarnera kao 'najbolje destinacije zdravstvenog turizma na Jadranu', 'prepoznate regije sporta i rekreacije' te 'nove destinacije ruralnog turizma, ekoturizma i golfa'; 4) inovaciju promocije i komunikacije, podrazumijevajući prije svega bitno snažniju orijentaciju na suvremene medije. Prostorni plan Primorsko-goranske županije. Razvoj turizma na otoku Krku planira se kroz daljnji rast smještajnih kapaciteta i razvoj pratećih sadržaja. Predviđeni razvoj smještajnih kapaciteta uključuje: Izgradnju u građevinskim područjima u sklopu naselja (koja su povećana i kroz pripajanja nekih turističkih zona naseljima). Izgradnju u 27 turističkih zona (T), među kojima je 12 postojećih i 15 'novih' neizgrađenih T zona. Sve T zone nalaze se u obalnom pojasu. Od 15 neizgrađenih zona, 4 su T1 (hoteli), 1 je T2 (turističko naselje), 2 su T3 (kampovi) i 9 ih je mješovitih T1/T2. Zemljište u većini neizgrađenih zona je u vlasništvu više vlasnika što može otežavati njihovu realizaciju, a samo su četiri zone u vlasništvu jednog vlasnika (općina ili privatno vlasništvo). Povećanje kapaciteta u djelomično izgrađenim i u neizgrađenim T zonama za maksimalno 23.000 ležajeva. To predstavlja i više od udvostručenja danas raspoloživog kapaciteta u postojećim hotelima i kampovima (oko 22.000 ležajeva). Predviđeno povećanje ne uključuje mogući rast smještajnih kapaciteta u građevinskim područjima naselja. Uređenje prema standardima viših kategorija te položaj i gabarite (naročito visina objekata) koji su u skladu s prirodnim okruženjem. Predviđen razvoj ostalih sadržaja uključuje: Izgradnju lječilišno-turističkog kompleksa Meline, općina Dobrinj (400 ležajeva). Namjera je valorizirati ljekovito blato u uvali Soline. Kompleks ima status projekta od županijskog značaja. Izgradnju četiri marine na lokacijama Peškera, Omišalj, Punat i Stara Baška. Marina Peškera ima status projekta od županijskog značaja. Dogradnju devet luka za javni promet te uređenje nautičkih i vezova za brodove za kružna putovanja. Izgradnju golf igrališta s 18 do 27 rupa na lokaciji Rudine, općina Dobrinj (nije predviđen prateći smještaj). Izgradnju zabavnih i tematskih parkova sa pratećim smještajnim kapacitetom do 100 ležajeva, a koji će se planirati kroz PPUG/PPUO. Prostornim planom PGŽ daju se smjernice za uređenje prostora koje naglašavaju potrebu prilagođavanja nove gradnje kulturnim i ambijentalnim vrijednostima naselja te maksimalnog uklapanja u okoliš. Prostorni plan PGŽ također naglašava potrebu takvih razvojnih rješenja za središnji dio Otoka koja će čuvati izvornu ruralnost prostora i koja uključuju revitalizaciju poljoprivrede i stočarstva te agroturizam.

Analiza eksternog okruženja

Obilježja turističke aktivnosti izravnih konkurenata otoka Krka12

Primarni konkurentski krug otoka Krka čine ostali kvarnerski otoci Cres, Lošinj i Rab. Radi se, prije svega, o međusobno blizim destinacijama koje su sve u najvećoj mjeri usmjerene na iste tržišne segmente gostiju pružajući slične turističke proizvode uz sličnu strukturu destinacijskog lanca vrijednosti. Pri tome se, ipak, počinje nazirati gradnja diferencijacije unutar ovog konkurentskog kruga što i određuje ili 'omeđuje' prostor u kojem otok Krk može tražiti svoj razvojni okvir.

Velik i najmanje naseljen, otok Cres gradi 'priču' '… iskonske prirode, očuvanog prostranstva, slobode...' Jednake veličine kao otok Krk, raspolaže s oko petinom smještajnih kapaciteta, među kojima ih je najviše u kampovima gdje se i ostvaruje gotovo dvije trećine noćenja. Usmjeren je na proizvode sunca i mora, aktivnog odmora, nautike i ruralnog turizma. Valorizirajući svoju izuzetnu, ljekovitu, mikroklimu, Lošinj gradi tržišnu poziciju 'otoka vitalnosti' te se, uz recentna ulaganja u luksuznu hotelsku ponudu i planirani razvoj zdravstveno-turističkih sadržaja, marine, golfa i aerodroma, sve intenzivnije usmjerava na klijentelu više platežne moći i orijentirane prema hedonizmu i zdravlju. Iako još uvijek pretežito usmjeren na kamp ponudu i potražnju, otok Lošinj ima relativno najveći udio hotelskog smještaja među kvarnerskim otocima i u kapacitetima i u noćenjima. Uz tradicionalnu orijentaciju na proizvod sunca i mora, otok Lošinj više se planira usmjeriti na aktivi odmor, a posebno na zdravstveni turizam, nautiku i poslovni turizam. Konačno, otok Rab veže svoj turistički imidž uz koncept 'sreće' koji se komunicira kroz manifestacije, izuzetne plaže i ljepotu srednjovjekovne arhitekture. U relativnim odnosima, otok Rab najviše je među kvarnerskim otocima usmjeren na obiteljski smještaj. U analiziranoj skupini destinacija, najbrži rast noćenja tijekom 2015. godine zabilježen je na otoku Krku (9,3%), a slijede otoci Lošinj (5,3%), Cres (3,9%) i Rab (2,6%).

U nastavku točke daje se kratak pregled osnovnih turističkih obilježja otoka Cresa, Lošinja i Raba.

Otok Cres

Opće značajke

‒ 405,8 km2, obala 247,7 km, najviši vrh 639 m

‒ Broj stanovnika (2011): 3.079

‒ Sjever - submediteranska klima; jug - mediteranska klima; kolovoz 24,4°C, siječanj 7,9°C (2013., srednja temperatura)

‒ Dostupan trajektom, brodom

‒ Bogata flora i fauna, ruralni prostori, maslinici, različite klimatske i reljefne zone, stanište bjeloglavog supa

Atrakcije

‒ Vransko jezero, šuma Tramuntana, plaže

‒ Povijesna jezgra Cresa, Lubenice, Beli, Valun, Valunska ploča

‒ 2015.: 10,1 tisuća ležajeva: 4% hoteli; 58% kampovi; 25% obiteljski

Ponuda	smještaj, 12% ostali kapaciteti

‒ Marina, staze, ronilački centri

Potražnja	‒ 2015.: 819,3 tisuće noćenja (+3,9%/2014.): hoteli i sl. 6%, kampovi 63%, obiteljski smještaj 20,5%, ostalo 10%

Primarni turistički proizvodi	‒ Sunce i more, aktivni odmor, nautika, ruralni turizam

Atributi diferencijacije	‒ Otok prirode: Nedirnuta priroda, prostranstvo, niska naseljenost,

staništa rijetkog bjeloglavog supa, ljepota malih gradića

12 Izvori: www.tzg-cres.hr; www.visitlosinj.hr; www.rab-visit.hr; www.dzs.hr

Otok Lošinj

Opće značajke

Atrakcije

‒ 74,68 km2, obala 112,2 km, najviši vrh 589 m

‒ Broj stanovnika (2011): 7.587

‒ Blaga mediteranska klima: kolovoz 25,9°C, siječanj 8,4°C (2013., srednja temperatura)

‒ Dostupan trajektom, brodom i malim avionima

‒ Ugodna (ljekovita) klima, bogata flora i fauna, šetnice, stanište dupina, bogato ribolovno područje

‒ Muzej Apoksiomena, podvodni povijesni park, pitoreskna naselja

Ponuda	‒ 2015.: 22,1 tisuća ležajeva: 14% hoteli, 41% kampovi, 27% obiteljski

smještaj, 17% ostalo

Potražnja	‒ 2015.: 1,8 milijuna noćenja (+5,3%/2014.): hoteli 21%, kampovi 43%,

obiteljski smještaj 20%, ostalo 16%

Primarni turistički proizvodi	‒ Sunce i more, aktivni odmor, zdravstveni turizam, nautika, poslovni

turizam

Atributi diferencijacije	‒ Otok vitalnosti: zdravi odmor, zdravi život, klima i priroda, hoteli

Otok Rab najviše kategorije

Opće značajke

Atrakcije

Ponuda

‒ 90,84 km2, obala 103,2 km, najviši vrh 410

‒ Broj stanovnika (2011): 9.328

‒ Blaga mediteranska klima: kolovoz 25,5°C, siječanj 8,6°C (2013., srednja temperatura)

‒ Dostupan trajektom, brodom

‒ Kontrastni krajolik (šumovit i ogoljen), 30 pješčanih plaža (Rajska plaža), šume, Geopark

‒ Povijesna gradska jezgra i zidine Raba, sakralni objekti, palače

‒ 2015.: 28,7 tisuća ležajeva: 8% hoteli, 20% kampovi, 60% obiteljski smještaj, 12% ostali kapaciteti

‒ Nautika, sportovi na vodi/ronilački centri, staze, manifestacije, gastronomija

Potražnja	‒ 2015.: 1,8 milijuna noćenja (+2,6%/2014.): hoteli i sl. 20%, obiteljski smještaj 52%, ostalo 28%

Primarni turistički proizvodi	‒ Sunce i more, aktivni odmor, nautika, kulturni turizam

Atributi diferencijacije	‒ Otok sreće: srednjovjekovna arhitektura, plaže, manifestacije

Primjeri turističkog razvoja otočkih destinacija na Mediteranu13

U nastavku se prikazuju ključna obilježja turističkog razvoja tri mediteranske otočke destinacije koje, slično otoku Krku, predstavljaju 'velike i sadržajne otoke' u svojim zemljama te se time mogu smatrati relevantnima za benchmark analizu. Radi se o otocima Krf (Grčka), Ibiza (Španjolska) i Sardinija (Italija) koji su, uz dobre klimatske uvjete te turističku ponudu utemeljenu prije svega na 'suncu i moru', uspjeli izgraditi izuzetno visoku razinu međunarodne prepoznatljivosti i atraktivnosti. Ključne odrednice njihovog tržišnog pozicioniranja i važni faktori uspjeha uključuju:

Bogatstvo resursno-atrakcijske osnove – sve analizirane destinacije tržištu predstavljaju izuzetno bogatu resursno-atrakcijsku osnovu koja je temelj proizvodne specijalizacije i prepoznatljivosti, ali ne i jedini ili čak najvažniji sadržaj.

Širina destinacijskih sadržaja i usluga – turistička suprastruktura izuzetno je razvijena, uključujući prema različitim segmentima kupaca profilirane i uređene atrakcije, šetnice, sportske centre, golf, zabavne sadržaje, kongresne kapacitete, itd. Uz to, istaknuta je pripadnost različitim tržišnim markama te praksa usvajanja standarda.

Diversifikacija i kompleksnost turističkih proizvoda - sve analizirane destinacije nude razvijeni skup sadržaja i usluga naslonjenih na bogatu resursno atrakcijsku osnovu te izgrađenu turističku suprastrukturu, u rasponu od proizvoda aktivnog odmora, kulturnog turizma, uz posebno naglašenu gastronomiju i ruralnog turizma do zabave, clubbinga i poslovnog turizma. Pažnja se posvećuje i nekim 'nišnim' proizvodima poput vjenčanja ili učenje stranih jezika.

Promocija iskustava - odražavajući preferenciju posjetitelja za cjelovitim iskustvima, online i offline promocija destinacija orijentira se prema komuniciranju 'proširenih proizvoda' visoke emotivne vrijednosti pokušavajući pružiti relevantne i interaktivne edukacijske i informacijske sadržaje.

Sijedi kratak pregled osnovnih turističkih obilježja otoka Krfa, Ibize i Sardinije.

Krf, Grčka

Opće značajke

Atrakcije

Ponuda

‒ 614,6 km2

‒ Broj stanovnika (2011): 101,113

‒ Topla mediteranska klima

‒ Dostupan brodom, avionom

‒ Izuzetno bogata flora (6000 vrsta)

‒ Plaže, otočići, ruralni krajolik (plantaže maslina)

‒ Stari grad – UNESCO baština

‒ 2013.: 397 hotela i sličnih objekata (44,2 tisuće ležaja); 8 kampova

(1,86 tisuća ležaja)

‒ 9 hotela s konferencijskim sadržajima

‒ Golf igralište, dvije marine i brojna sidrišta, razvijena ponuda sportova na vodi i ronilačkih centara, sustavi staza, vrlo bogata gastronomska ponuda

Potražnja	‒ 2013.: 4,1 milijuna noćenja u hotelima i sličnim kapacitetima (+6,7%/2012.); bruto iskorištenost kapaciteta 28%

‒ Sunce i more, aktivni odmor, nautika, ronjenje, golf, kulturni turizam,

Primarni turistički proizvodi

Atributi diferencijacije

vjenčanja

‒ Ostali proizvodi: gastronomija, vjerski turizam, kongresni turizam

‒ Multikulturno nasljeđe i arhitektura, gostoljubivi i topli ljudi, magično jonsko more i ljepota plaža

‒ Turistički slogan: 'Live it, love it'

13 Izvori: www.visitgreece.gr/en; www.ibiza.travel/en; www.italia.it/en; www.ec.europa.eu/eurostat

Ibiza, Španjolska

Opće značajke

Atrakcije

Ponuda

‒ 527,6 km2

‒ Broj stanovnika (2011): 139,900

‒ Blaga mediteranska klima

‒ Dostupan brodom, avionom

‒ Ibiza, gradske zidine, biodiverzitet – UNESCO baština

‒ Park prirode, prirodni rezervati, podvodne 'livade' posidonije, koraljni grebeni

‒ 2014.: 79,2 tisuće ležajeva (48% hoteli, od čega 108 hotela, 27% apartmani, 12 % garni hoteli i aparthoteli)

‒ Kubovi, 2 golf igrališta, plaže, staze, luke nautičkog turizma i razvijena ponuda chartera, kongresne dvorane vezane uz hotele/resorte

Potražnja	‒ 2014.: 8,1 milijun hotelskih noćenja (-4,9%/2013.); 2,5 milijuna noćenja u apartmanima (+3,4%/2014.)

Primarni turistički proizvodi	‒ Clubbing, sunce i more, aktivni odmor, kulturni turizam,

gastronomija, ruralni turizam

‒ Svjetski poznata po ‘clubbingu’ destinacija

‒ UNESCO destinacija bogata brojnim sadržajima (gastronomija, staze,

Atributi diferencijacije

ruralni prostor, kultura i umjetnost i sl.) prilagođenim različitim tržišnim segmentima gostiju

‒ Turistički slogan: 'Ibiza – genuine and natural'

Sardinija, Italija

Opće značajke

Atrakcije

Ponuda

‒ 23,8 tisuće km2

‒ Broj stanovnika (2011): 1,7 milijuna

‒ Mediteranska i kontinentalna klima

‒ Dostupan brodom, avionom

‒ Plaže, jezera, planinski lanci, močvare, spilje; 2 nacionalna parka

‒ Arheološki lokalitet Su Nuraxi di Barumini – UNESCO baština

‒ Slikoviti gradići, manifestacije

‒ 2014.: 932 hotela sa 110 tisuća postelja (52% u 4*); ostali kapaciteti još 97 tisuća postelja ( 80% u kampovima i turistička naselja)

‒ 7 golf terena, 2 kongresna centra i niz konferencijskih hotela, marine, ronilački centri, plaže, staze

Potražnja	‒ 2014.: 11,4 milijuna noćenja (+6,3%/2013.); bruto iskorištenost kapaciteta 21%

Primarni turistički proizvodi	‒ Sunce i more, brojni proizvodi aktivnog odmora (golf, jedrenje,

trekking, biciklizam, jahanje, penjanje), kulturni turizam, agroturizam

Atributi diferencijacije	‒ Idealno mjesto za ljubitelje cjelogodišnjih outdoor aktivnosti

‒ Turistički slogan: 'So much more than a seaside holiday'

Trendovi na turističkom tržištu14

Dugoročne prognoze Svjetske turističke organizacije (UNWTO) do 2030. godine predviđaju nastavak trenda rasta turističke aktivnosti. UNWTO prognozira globalni rast po prosječnoj godišnjoj stopi od 3,3%, nešto sporiji rast u Europi na razini 2,3% godišnje, uz konzekventno daljnje smanjivanje tržišnog udjela Europe koji će u 2030. godini pasti na 41% ukupnih međunarodnih dolazaka pri čemu će saturacija turističke aktivnosti i dalje ostati najviša u Zapadnoj i Južnoj Europi. Smatra se da će odmor i rekreacija i dalje biti vodeći motivi putovanja. Uslijed visokog rasta potražnje s dalekih tržišta, pogotovo iz Kine i SAD-a, rasti će udio avionskog prijevoza. Projekcije turističkih kretanja u Hrvatskoj do 2025. godine ukazuju na potencijal rasta noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima po godišnjoj stopi od 4,2%.

Dugoročan rast turističke aktivnosti praćen je nizom promjena u globalnom političkom, gospodarskom i, posebice, društvenom i tehnološkom okruženju bitno mijenjajući prirodu turizma. Proces globalizacije, 'seljenje' gospodarske moći na istok, sve veći pritisci na okoliš i njegova ozbiljna degradacija, galopirajući razvoj tehnologije koji suštinski mijenja odnose snaga stavljajući kupca u 'poziciju moći' te proces tranzicije razvijenih zapadnih zemalja ka post-materijalističkim vrijednostima društva doživljaja implicirajući i vrijednosni pomak od 'imati' ka 'činiti' i 'doživjeti' oblikuju nove obrasce ponašanja koje je moguće prepoznati u ključnim odrednicama turističkog tržišta: potražnji, ponudi, marketingu i upravljanju.

Slika 3.1.1. Kvalitativni trendovi na turističkom tržištu

POTRAŽNJA

Segmentacija Kupci životnih iskustava

Okolišno osviješteni Tehnološki suvereni

MARKETING

PONUDA

Diversifikacija, tematiziranje proizvoda Integracije

'Osjećaj za mjesto', identitet, renovacija 'Zelena praksa'

TRENDOVI

UPRAVLJANJE

Brendiranje destinacija, 'pričanje brend priča' Ciljani marketing

Internet marketing Fleksibilne cijene

Izvor: Institut za turizam

Održivi razvoj Dugoročni vremenski horizont

Certificiranje Partnerstva i umrežavanje

Kretanja u domeni turističke potražnje ukazuju prije svega na procese segmentacije tržišta na brojne različite skupine kupaca uvjetovane, primjerice, fazama životnog ciklusa (npr. danas visok udio 50+ generacije), stilom života (npr. LOHAS, DINK15) ili interesima (npr. biciklisti, kulturnjaci). Općenito, međutim, riječ je o sve iskusnijim putnicima, aktivnim korisnicima suvremenih komunikacijskih tehnologija, informiranim i kritičnim, nelojalnim kupcima, okolišno osviještenim, zainteresiranim za lokalni identitet, s težnjom prema širokom lancu zabavno-obrazovnih sadržaja visoke vrijednosti za novac. Turistička ponuda prilagođava se takvom 'novom kupcu' kroz diversificiranu ponudu kompleksnih turističkih doživljaja, a sve je učestalija primjena načela i procedura 'zelene prakse' na razini destinacija i pojedinih objekata kao i posvećivanje sve veće pažnje poštivanju specifične 'slike' i 'duha' lokalne zajednice u oblikovanju prostora i kreiranju ponude.

Ovo je kontekst u kojem se marketinške aktivnosti destinacija usmjeravaju u dva glavna, paralelna smjera. Jedan podrazumijeva njegovanje destinacijskog brenda u cilju etabliranja prepoznatljivog i poželjnog imidža te komuniciranje s potencijalnim gostima kroz 'brend priče' informativnog, zabavnog, edukacijskog i emotivnog sadržaja. Drugi se, pak, odnosi na ciljani marketing u kojem Internet omogućava dopiranje do željenih ciljnih skupina gostiju, uključujući čak i do vrlo malih tržišnih niša, s 'krojenom' ponudom i cijenom. Održivost i dugoročan vremenski horizont postaju temeljne razvojne premise, a partnerstvo i umrežavanje te certificiranje kvalitete ključni mehanizmi upravljanja destinacijama.

14 Izvori: UNWTO (2016), World Tourism Barometer, Madrid; UNWTO (2011), Tourism Towards 2030, Madrid; Ministarstvo turizma RH (2013), Strategija razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine; Zagreb; Wilson, K., Adams, E., Poon, A. (2012), The Paradigm Shift in Travel and Tourism, Tourism Intelligence International; Dwyer, L. et al (2008), Megatrends Underpinning Tourism to 2020: Analysis of Key Drivers for Change, CRC for Sustainable Tourism, Queensland

15 LOHAS – Lifestyle of health and sustainability (životni stil zdravlja i održivosti); DINK – Double income, no kids (kućanstva s dvostrukim primanjima, bez djece)

SWOT analiza

SWOT matrica pruža sažet pregled vlastitih 'snaga' i 'slabosti' te 'prilika' i 'prijetnji' iz eksternog okruženja koje određuju buduću poziciju otoka Krka na turističkom tržištu.

Snage	Slabosti
Lokacija i prostor Blizina i dostupnost velikih tržišta Središnja pozicija na Kvarneru Infrastrukturna opremljenost Raspoloživost prostora za daljnji razvoj Ekološka osjetljivost i orijentacija	Lokacija i prostor Konfliktnost gospodarskih orijentacija Točkasta devastacija prostora Opterećenost plažnog prostora Opterećenost uskog obalnog ruba Zapušten središnji ruralni prostor
Turistička razvijenost Status najjače destinacije na Kvarneru Vrijedna resursno-atrakcijska osnova Dinamičnost i specifičnosti sedam JLS Stalan razvoj turističke infrastrukture za aktivni odmor Zadovoljstvo i lojalnost gostiju	Turistička razvijenost Uniformnost 'mono-turističke' ponude Dominirajući obiteljski smještaj i pretežita sklonost radu u razdoblju visoke sezone Zastarjela ponuda velikih hotelskih objekata s dijelom objekata izvan funkcije Dojam 'menzaškog' ugostiteljstva Nedovoljna razvijenost sadržaja atraktivnih u pred i post sezoni Nedovoljna intra-otočka povezanost Nedovoljno razvijene prodajne funkcije usmjerene na pred i post sezonu Nedovoljna prepoznatljivost Krka i Kvarnera
Upravljanje turizmom Tradicija i iskustvo u bavljenju turizmom Angažiranost JLS u strateškom i prostornom planiranju turizma Uspostavljena koordinacija (grado)načelnika JLS Uspostavljena otočka turistička zajednica	Upravljanje turizmom Nepostojanje ujedinjavajuće vizije i destinacijskog brenda 'otok Krk' Nedovoljno razvijeni otočki upravljački sustavi Nedovoljni financijski i ljudski kapaciteti otočke turističke zajednice
Prilike	Prijetnje
Razvojni okvir - Postavljen usmjeravajući razvojni okvir u strateškim dokumentima 'višeg reda'	Razvojni okvir - Industrijska orijentacija riječkog prstena i rizik zagađenja prostora
Obilježja turističkog tržišta Projiciran dugoročan rast turističke potražnje Rastuća atraktivnost Hrvatske Visoka segmentacija tržišta i rast interesa za selektivnim oblicima turizma Rast interesa za 'zelenim', zdravim, emotivno angažirajućim i autentičnim iskustvima Rastući domet Internet marketinga	Obilježja turističkog tržišta Rastuća razina konkurencije između morskih odmorišnih destinacija Imidž Hrvatske kao (samo) obiteljske destinacije sunca i mora
Upravljanje turizmom Međunarodni sustavi i standardi kvalitete Znanje i praksa destinacijskog brendiranja	Upravljanje turizmom Nerazvijen model i sustav upravljanja turističkim destinacijama u HR Sporost i nedovoljna multidisciplinarnost u prostornom planiranju
Investicijski potencijal - Raspoloživi izvori financiranja iz EU fondova	Investicijski potencijal Nepovoljna investicijska klima u HR Nepoticajno institucionalno okruženje u HR

Područja strateškog djelovanja i scenariji turističkog razvoja

Polazni okvir za sagledavanje relevantnih scenarija daljnjeg razvoja turizma otoka Krka proizlazi iz povezivanja rezultata SWOT analize i definiranja mogućih strateških usmjerenja upravljanja turizmom koja:

valoriziraju snage otoka Krka na turističkom tržištu i prilike iz okruženja,

neutraliziraju slabosti turizma otoka Krka korištenjem prilika iz okruženja,

koriste snage otoka Krka na turističkom tržištu kako bi se neutralizirale prijetnje iz okruženja i

djeluju na slabosti turizma otoka Krka uz prijetnje iz okruženja.

Definirana područja strateškog djelovanja (Slika 5.1.) pokazuju da se pred nositelje turističke politike pojedinih jedinica lokalne samouprave, odnosno zajedničke otočke politike, kao važan izazov nameće penetracija novih ciljnih segmenata potražnje utemeljena na jačanju i produbljivanju destinacijskog lanca vrijednosti diversificirane strukture turističkih iskustava. Uspješna realizacija tih aktivnosti, u kontekstu prepoznatih slabosti turizma Otoka, pretpostavlja daljnje jačanje sinergijskih kapaciteta JLS kao i otočkog destinacijskog menadžmenta u čemu zajedničko upravljanje prostorom, kako u odnosu na središnje ruralno područje i sagledavanje njegovog održivog razvojnog potencijala tako i u odnosu na razvoj obalnih zona, ima ključnu ulogu.

Jačanje kompetencija zaposlenih u turizmu Osmišljavanje i implementacija otočkog brenda Gradnja pozicije 'šampiona' održivog turizma Jačanje lokalne percepcije o potrebi novog razvojnog ciklusa usmjerenog na kvaliteti Integrirano upravljanje prostorom Jačanje sinergijskih kapaciteta JLS i destinacijskog menadžmenta Penetracija novih ciljnih segmenata gostiju Diversifikacija strukture turističkih proizvoda Slabosti Snage Prilike Slika 5.1. Područja strateškog djelovanja u daljnjem turističkom razvoju otoka Krka

Prijetnje Izvor: Institut za turizam

Tražeći temelje za izgradnju specifične tržišne niše u uvjetima izrazito snažnog te stalno rastućeg konkurentskog okuženja, upravo unapređenje destinacijskog menadžmenta i održivo upravljanje prostorom stvara i podlogu za strategiju gradnje pozicije 'šampiona' održivog turizma koja, polazeći od prepoznatih snaga, ima potencijal neutralizirati prijetnje iz okruženja. Za realizaciju te strategije nužno je osigurati i široku potporu lokalne zajednice u pokretanju novog razvojnog ciklusa fokusiranog na kvalitetu.

Konačno, kao sredstvo neutraliziranja prijetnji iz okruženja te djelovanja na prepoznate slabosti, u ovom se trenutku nameće potreba jačanja kompetencija izravno i neizravno zaposlenih u turizmu. Uz inzistiranje na kvalitetnom cjeloživotnom obrazovanju zaposlenih u privatnom i javnom sektoru koje može odgovoriti na promjene okruženja, posebnu pozornost pri tome valja pridati i jačanju kapaciteta za apsorpciju EU fondova/programa te prihvat i usmjeravanje razvojnog kapitala. Kao ključno razvojno usmjerenje ovog područja prepoznaje se i promocija i komunikacija, i to prije svega u segmentu osmišljavanja i implementacije ili 'oživotvorenja' otočkog brenda.

Važnost i relevantnost prepoznatih područja strateškog djelovanja potrebno je, nadalje, sagledati i iz perspektive mogućih promjena faktora internog i eksternog okruženja odnosno različitih scenarija budućeg razvoja turizma Otoka. Kao okvir raščlambe i prepoznavanja učinaka mogućih 'verzija' budućnosti odnosno uspostavljanja pretpostavki za pro-aktivno djelovanje usmjereno na ostvarivanje željenih ciljeva, metodološki okvir scenarij analize polazi od prepoznavanja ključnog(ih) razvojnih problema, a potom i utvrđivanja/izdvajanja relevantnih činitelja i razvojnih snaga koji će odrediti njegovo/njihovo kretanje u budućnosti. U tom smislu, rezultati situacijske analize nameću, unatoč rastu potražnje i zadovoljstvu gostiju

ponudom, nekoliko ključnih razvojnih i konkurentskih ograničenja otoka Krka o kojima u razdoblju do 2020. godine valja posebno voditi brigu. Radi se o:

dominantnoj ovisnosti o jednom tržišnom proizvodu ('sunce i more') i jednom tržišnom segmentu (obitelji s djecom) odnosno nedovoljno razvijenom portfelju turističkih doživljaja, nedovoljnoj širini i dubini lanca vrijednosti turističkih proizvoda kao i nedovoljnoj usmjerenosti na druge interesne segmente/niše;

rastu izgradnje u stambenim područjima naselja kao odrazu komercijalne i nekomercijalne turističke potražnje odnosno, povezanom, rastu privatnog, prije svega apartmanskog, smještaja;

ekološkim pritiscima iz okruženja kao i mogućoj zaštiti i revitalizaciji zapuštenih ili devastiranih razvojnih područja na samom Otoku;

ograničenoj konzistentnosti i komplementarnosti turističkih politika pojedinih JLS u odnosu na 'otočku' uporabu prostora, podizanje konkurentnosti, uobličavanje turističkih doživljaja te definiranje zajedničke komunikacijske politike.

Budući da u uvjetima relativno kratkog razvojnog horizonta ove Strategije faktor klimatskih promjena, kao jedan od ključnih faktora dugoročnog razvoja turizma, ima manju 'težinu' od faktora kao što su organizacija i partnerstvo, zaštita okoliša i zagađenje te ljudski potencijal, utvrđena razvojna i konkurentska ograničenja naglašavaju važnost sljedećih ključnih internih i eksternih razvojnih činitelja za razdoblje do 2020. godine (Slika 5.2.):

Slika 5.2. Interni i eksterni činitelji razvoja turizma otoka Krka

Interni razvojni činitelji	Eksterni razvojni činitelji
Konzistentnost turističke politike na razini - Razvoj ne-komplementarnih gospodarskih Otoka i pojedinih JLS aktivnosti u na Otoku i neposrednom okruženju Financijski i kadrovski kapaciteti za razvoj - Kvaliteta/zagađenje mora, vode i zraka turizma - Vizualna polucija Tržišna atraktivnost portfelja turističkih - Prometna dostupnost proizvoda - Investicijski interes za ulaganje u turizam Širina i dubina lanca vrijednosti turističkih - Rast konkurencije proizvoda - Usmjeravanje na doživljaje i iskustva te 'zdravo Poduzetnički mentalitet i potencijal i zdravlje' kao ključne tržišne trendove na strani konkurentskog umrežavanja dionika potražnje Održivo aktiviranje resursno atrakcijske - Usmjeravanje na interesne segmente, osnove povezivanje i umrežavanje, tehnologiju i eko- Prepoznatljivost otoka Krka procedure kao ključne tržišne trendove na strani ponude

Izvor: Institut za turizam

Kao dvije ključne razvojne snage koje povezuju i stoga predstavljaju 'zajednički nazivnik' prepoznatih internih i eksternih činitelja razvoja turizma otoka Krka nameću se:

Integracija otočkog upravljanja i menadžmenta u turizmu – kao iskaz stupnja spremnosti nositelja turističke politike i turističke aktivnosti pojedinih JLS da prihvate zajedničku viziju razvoja kao podlogu za donošenje i kontrolu zajedničkih i pojedinačnih operativnih i investicijskih odluka;

Orijentacija prema održivom razvoju turizma – kao iskaz stupnja spremnosti dionika turističkog razvoja u javnom i privatnom sektoru da donošenje operativnih i investicijskih odluka usuglase s kriterijima dugoročne prostorne, ekološke, društvene i ekonomske održivosti Otoka.

Procesi 'integracije' i 'orijentacije prema održivom razvoju' imaju značaj primarnih faktora razvoja turizma otoka Krka koji kroz razvoj proizvoda, osiguranje prikladnog poduzetničkog okruženja i kvalitetnih faktora proizvodnje, provođenje aktivnosti zaštite okoliša te održive uporabe prostora i resursno-atrakcijske osnove kao i kroz uobličavanje i komuniciranje sustava jedinstvenih turističkih iskustava utječu na valoriziranje vlastitih snaga i prilika iz okruženja te korigiranje i neutraliziranje slabosti i prijetnji.

Promatranje varijacija ključnih internih i eksternih razvojnih činitelja u odnosu na razinu integracije i orijentacije prema održivom razvoju omogućava, nadalje, i prepoznavanje barem četiri scenarija koji imaju

bitno različite implikacije na turistički razvoj odnosno definiranje poželjnog smjera turističke politike otoka Krka. Radi se o sljedećim scenarijima (Slika 5.3.):

ZAKOČEN RAST I RAZVOJ USPOREN RAST ODRŽIVI RAZVOJ NEKONTROLIRAN RAST URAVNOTEŽEN RAZVOJ UBRZAN RAST INTEGRACIJA Slika 5.3. Mogući scenariji razvoja turizma otoka Krka do 2020. godine

POJEDINAČNO DJELOVANJE Izvor: Institut za turizam

Scenarij I: Uravnoteženi razvoj – scenarij polazi od uspješnog ostvarivanja konsenzusa nositelja izvršne vlasti i destinacijskog menadžmenta JLS o operacionalizaciji i kontroli provedbe vizije i koncepcije razvoja turizma otoka Krka te prihvaćanje održive politike upotrebe resursa i atrakcijske osnove, investiranja, podizanja kvalitete faktora proizvodnje te eventualnih institucionalnih promjena. Scenarij podrazumijeva razvojnu i investicijsku orijentaciju na kvalitetu te rast kapaciteta i potražnje usklađen s prihvatnim kapacitetom Otoka kao odrazom ekološke, društvene i ekonomske održivosti korištenja prostora i resursno-atrakcijske osnove.

Scenarij II: Zakočen rast i razvoj – riječ je o scenariju koji u uvjetima nepostojanja odnosno nedovoljno usklađenog djelovanja nositelja turističke politike i turističke aktivnosti na razini JLS i Otoka odražava intenciju djelovanja pojedinih dionika turističke aktivnosti prema održivom razvoju. Bez zajedničke 'Otočke' perspektive i uz donošenje razvojnih odluka na temelju pojedinačnih/parcijalnih interesa, a time i pojedinačnih proizvoljnih tumačenja načela razvojne održivosti, rast kapaciteta i razvoj proizvoda se dešava sporadično i rijetko, najčešće ovisno o sposobnosti poduzetnika da ekološki 'osviještenim' nositeljima destinacijske razvojne politike nametnu/protumače svoje interese.

Scenarij III: Usporen rast – scenarij ocrtava poslovno okruženje u kojem svaka jedinica lokalne samouprave pokušava samostalno pogurati nove investicijske projekte u turizam kako bi dodatno ubrzala rast gospodarske aktivnosti na području svoje odgovornosti. Iako takvi uvjeti pogoduju poduzetničkoj atmosferi, a čak i privlačenju interesa međunarodno relevantnih ulagača, nemogućnost otklanjanja zajedničkih/otočkih problema (prije svega otočka komunalna i prometna infrastruktura) kao i potencijalno nekontroliran rast, možda i razvojno nekomplementarnih, turističkih sadržaja rezultira, nakon investicijskog 'boom-a', usporavanjem rasta te saturacijom investicijskog interesa.

Scenarij IV: Ubrzan rast – scenarij podrazumijeva konsenzus nositelja izvršne vlasti i destinacijskog menadžmenta JLS o razvojnoj koncepciji fokusiranoj na rast kapaciteta i turističke aktivnosti. Uz zajedničke aktivnosti usmjerene na otklanjanje otočkih ograničenja rasta turističke aktivnosti (prije svega otočka komunalna i prometna infrastruktura) te usklađene aktivnosti pojedinih JLS prema promoviranju investicijskih mogućnost, Otok bilježi ubrzani rast investicija i kapaciteta te fizičke aktivnosti, ali i rast potrebe za osiguranje povezanog društvenog/komunalnog standarda za novu radnu snagu. Uz intenziviranje investicijske aktivnosti u nove kapacitete i rast interesa ulagačkog kapitala, raspoloživi prostor ubrzano se koristi, a pritisci na resursno-atrakcijsku osnovu jačaju.

Značajke i implikacije sagledanih scenarija razvoja turizma (Slika 5.4.) ukazuju na to da nositelji turističke politike pojedinih jedinica lokalne samouprave Otoka trebaju prostor za optimiziranje razvojnog okvira tražiti u podizanju razine integracije i koordinacije destinacijskog upravljanja te inzistiranju na održivom razvoju turizma odnosno ostvarivanju scenarija uravnoteženog razvoja, pri čemu ostali scenariji ne odražavaju dugoročnu razvojnu opciju turizma otoka Krka jer postupno generiraju negativne učinke na korištenje raspoloživog prostora te prirodnih i kulturnih resursa, a time i na konkurentnost turističkog sektora.

Strategija razvoja turizma otoka Krka do 2020.

Slika 5.4. Utjecaj pojedinih scenarija na rješavanje problema razvoja turizma otoka Krka

Varijabla/scenarij	Uravnotežen razvoj	Zakočen rast i razvoj	Usporen rast	Ubrzan rast
Segmentacija potražnje	Orijentacija na ciljne interesne i demografske segmente	Segmentacija potražnje prilagođena proizvodu 'sunca i mora'	Segmentacija potražnje kao odraz pozicioniranja pojedinih objekata	Usmjerenje na nediferencirano masovno tržište
Diversifikacija proizvoda	Širenje proizvodnog portfelja u fokusu turističke politike	Zadržavanje strukture proizvoda	Postupno širenje portfelja kao odraz pozicioniranja pojedinih investicija	Ograničena diversifikacija sukladna odrednicama 'masovne potražnje'
Dubina i širina izvansmještajne ponude	Usklađena s potrebama diversificiranog proizvodnog portfelja	Ponuda dominantno povezana s proizvodom 'sunca i mora'	Unapređenje ponude kao reakcija na pozicioniranje novih projekata	Prilagođavanje ponude odrednicama 'masovne potražnje'
Rast stambenih područja naselja uvjetovan turističkom potražnjom	Usporavanje rasta privatnog smještaja	Daljnji rast pritiska na širenje kapaciteta privatnog /obiteljskog smještaja	Daljnji rast pritiska na širenje kapaciteta privatnog /obiteljskog smještaja	Daljnji rast pritiska na širenje kapaciteta privatnog /obiteljskog smještaja
Konkurentnost obiteljskog/ privatnog smještaja	Rast konkurentnosti kroz integraciju, kvalitetu ponude i destinacijske sadržaje	Bez bitnijeg podizanja iskorištenosti, potrošnje i zadovoljstva gostiju	Bez bitnijeg podizanja iskorištenosti, potrošnje i zadovoljstva gostiju	Unapređenje na osnovi integracije i širenja destinacijskih sadržaja
Ekološki pritisci iz okruženja	Koordinirane aktivnosti na pozicioniranja Otoka kao 'šampiona održivosti'	Pojedinačne aktivnosti na osiguranju pozicioniranja eko svjesne destinacije	Pojedinačne aktivnosti neutraliziranja pritisaka kao odraz pojedinačnih interesa	Koordinirane aktivnosti prilagođene interesima investicijske potražnje
Aktiviranje zapuštenih/ devastiranih područja	Koordinirane aktivnosti na aktiviranju i održivom konceptu uporabe	Ograničena sposobnost aktiviranja i uobličavanja projekata	U okviru pojedinačnih interesa zainteresiranih investitora/dionika	Koordinirane aktivnosti prilagođene interesima investicijske potražnje
Konzistentnost i komplementarnost turističkih politika JLS	Konzistentna i komplementara turistička politika pojedinih JLS	Nedovoljno konzistentna i komplementarna turistička politika pojedini JLS	Samostalne turističke politike JLS	Konzistentna i komplementara turistička politika pojedinih JLS

25

Vizija i ciljevi razvoja turizma

Polazeći od značajki 'uravnoteženog razvoja' kao poželjnog scenarija daljnjeg razvoja turizma na otoku Krku, vizija predstavlja 'sliku budućnosti' u kojoj se ističu željena obilježja i atributi diferencijacije otoka. Lokalno usuglašena i prihvaćena, vizija je 'nit vodilja' koja omogućuje koordinirano djelovanje jedinica lokalne samouprave, institucija javnog sektora, privatnih poduzetnika i različitih građanskih udruga te istovremeno uspostavlja kriterije za valorizaciju različitih projekata razvoja turizma na otoku. Postavljena vizija temelj je za definiranje strateških i operativnih ciljeva razvoja turizma na otoku Krku do 2020. godine.

Vizija otoka Krka kao turističke destinacije

Proces generiranja vizije otoka Krka kao turističke destinacije podrazumijevao je odgovore na tri ključna pitanja o temeljnim odrednicama i željenim obilježjima otočkog turizma u predvidivoj budućnosti. Riječ je o sljedećim inputima:

KAKAV bi trebao biti turizam na otoku Krku?

Prostorno, okolišno, društveno odgovoran i održiv – budući razvoj turizma na otoku Krku mora poštivati nosivi kapacitet otoka kako u prostornom, tako i društvenom smislu. Odgovornost prema prostoru, okolišu i lokalnoj zajednici ogledat će se u budućem načinu planiranja korištenja prostora, u rehabilitaciji narušenih ili devastiranih cjelina, u okolišno odgovornom korištenju vode i energije te postupanju s otpadom, kao i u preferenciji za lokalnom proizvodnjom i lokalnim zapošljavanjem. U skladu sa strateškim opredjeljenjem otočkih JLS-ova, slijedom postojeće otočke prakse u upravljanju otpadom i energentima, ali i kao 'protuteža' industrijom i infrastrukturom opterećenog sjevernog dijela otoka i njegovog neposrednog okruženja, otok Krk teži zauzimanju pozicije 'šampiona' održivosti među hrvatskim turističkim destinacijama.

Posvećen kvaliteti – kao razvijena i zrela turistička destinacija, otok Krk teži izdizanju iznad 'ustaljenog' i 'uobičajenog', razvijajući inovativne i emotivno angažirajuće turističke sadržaje i usluge usklađene s interesima i potrebama gostiju.

Vremenski i prostorno disperziran – turistička ponuda otoka Krka razvijat će se u skladu s interesima i potrebama različitih ciljnih segmenata gostiju valorizirajući potencijale pred i post sezone te unutrašnjeg dijela otoka transformirajući Krk u destinaciju koja je 'više od ljeta i mora'.

Međunarodno prepoznatljiv – ulažući dodatne napore u izgradnju jedinstvenog otočkog imidža, otok Krk kontinuirano jača svoju prepoznatljivost na europskom turističkom tržištu.

ŠTO će otok Krk nuditi na turističkom tržištu?

Izuzetnu raznolikost turističkih sadržaja – otok Krk najveći je hrvatski otok te, objedinjujući sedam dinamičnih jedinica lokalne samouprave, mjesto je koje 'vrvi' ne samo brojnim, već i raznolikim turističkim sadržajima prilagođenim različitim ciljnim segmentima gostiju. Uz to i lako dostupan, otok Krk visoko je razvijena i svakako jedna od najsadržajnijih otočkih destinacija na Jadranu.

Atmosferu 'male i obiteljske' ponude – otok Krk je destinacija dominantno male i obiteljske ugostiteljske ponude te se, sukladno tome, ovdje njeguje gostoljubivost, individualan pristup gostu i vjernost 'domaćem', autentičnom izričaju.

Nekoliko 'marker' atrakcija – u ponudi otoka Krka nekoliko je snažno privlačnih pojedinačnih turističkih atrakcija sa snagom motiviranja dolaska na otok.

KAKO će se upravljati turizmom na otoku Krku?

Partnerski – konkurentnost turističkog sektora i pojedinih destinacija na otoku Krku izravno je povezana s obilježjima Otoka kao cjeline uključujući, primjerice, prepoznatljivost i percepciju Krka u odnosu na druge velike mediteranske otoke, atraktivnost i očuvanost otočkog prostora, čistoću mora, prometnu propusnost, raznolikost i komplementarnost turističke ponude, itd. S obzirom na nužnost 'Otočkog razmišljanja' razvijen je sustav destinacijskog menadžmenta na razini otoka, odnosno visoka razina suradnje među otočkim JLS-ovima, između TZ-ova i između dionika javnog i privatnog sektora u provođenju zajedničke turističke politike.

Pro-aktivno – projektima i aktivnostima planiranim u strateškim i razvojnim dokumentima pristupa se pro-aktivno prema principima projektnog menadžmenta.

Odgovorno – prate se realizacija projekata i aktivnosti planiranih u strateškim i razvojnim dokumentima kroz mjerenje rezultata i uz poduzimanje eventualnih korektivnih mjera.

Ključne premise turističkog razvoja otoka Krka objedinjene su u sljedećem iskazu vizije destinacije:

Otok Krk 2020. Otok Krk jedna je od najtraženijih otočkih destinacija Mediterana koja uspješno zadovoljava interese različitih ciljnih segmenata gostiju tijekom većeg dijela godine. Posvećenost očuvanju otočkog okoliša i identiteta te snaga doživljaja što proizlazi iz brojnosti i raznolikosti sadržaja te ugodnih, često autentičnih, a uvijek dojmljivih ambijenata male i obiteljske ponude predstavljaju ključne razlikovne elemente otoka Krka i osnovu za uspostavu jedinstvenog turističkog brenda. Suradnja i odgovornost dionika, pažljivo osluškivanje bila tržišta i pro-aktivna usmjerenost na kvalitetu i inovativnost temelji su na kojima otok Krk kao 'šampion održivosti' gradi svoj uspjeh u turizmu.

U skladu sa strateškim dokumentima višeg reda16, postavljena vizija predviđa razvoj turizma na otoku Krku temeljen na konceptima održivosti, diversifikaciji ciljnih segmenata gostiju i ponude, umrežavanju dionika i posvećenosti kvaliteti. Ujedno, izuzetna sadržajnost turističke ponude, orijentacija na malo i obiteljsko turističko gospodarstvo te posvećenost okolišno odgovornom turizmu u viziji se iskazuju kao ključni diferencirajući atributi otoka Krka na turističkom tržištu.

16 (1) Ministarstvo turizma RH (2013) Strategija razvoja turizma RH do 2020., Zagreb; (2) FMTU i Institut za turizam (2016) Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016.- 2020., Opatija-Zagreb;

Ciljevi razvoja turizma

Ciljevi turističkog razvoja otoka Krka u razdoblju do 2020. godine derivirani su iz postavljene vizije te predstavljaju skup detaljnijih i operativnih zadataka čije je ostvarenje potrebno poticati i mjeriti.

Strateški ciljevi

Strateški ciljevi razvoja turizma na otoku Krku temelje se na konceptu održivog razvoja kao osnovnoj razvojnoj paradigmi današnjice te uključuju sljedeće pomake:

Unapređenje širine i dubine destinacijskog lanca vrijednosti, odnosno daljnje pomake u sadržajnosti turističke ponude otoka Krka;

Unapređenje kvalitete i konkurentnosti turističke ponude, odnosno daljnje pomake u usklađenosti turističke ponude otoka Krka s potrebama turističkog tržišta;

Jačanje međunarodne prepoznatljivosti, odnosno daljnje pomake u razumijevanju turističke ponude otoka Krka na ciljnim turističkim tržištima;

Jačanje upravljačkih sposobnosti, odnosno daljnje pomake u unapređenju destinacijskog menadžmenta na razini otoka Krka i konstituirajućih jedinica lokalne uprave.

Operativni ciljevi 2020.

Operativni ciljevi razvoja turizma na otoku Krku odnose se na kretanja smještajne ponude, noćenja, prosječne turističke potrošnje i snage otočkog brenda do 2020. godine te uključuju sljedeće pomake:

Povećanje smještajnog kapaciteta za maksimalno 12%, odnosno za 6000 novih ležajeva od čega

‒	3000 ležajeva (50%) u hotelima i sličnim objektima,

‒	1500 ležajeva (25%) u kampovima,

‒	1500 ležajeva (25%) u obiteljskom smještaju.

Povećanje noćenja za 34%, odnosno za 1,4 milijuna noćenja u odnosu na 2015. godinu od čega

‒	80% u hotelima i sličnim objektima slijedom povećanja razdoblja rada na 7 mjeseci,

‒	25% u kampovima slijedom bolje popunjenosti u 6. i u 9. mjesecu,

‒	20% u obiteljskom smještaju slijedom bolje popunjenosti u 6. i u 9. mjesecu.

Povećanje prosječne dnevne potrošnje po osobi za 30%, odnosno za 14 Eura u odnosu na 2014. godinu pri čemu se planira

‒	povećanje potrošnje za smještaj od 15%,

‒	udvostručenje izvan-smještajne potrošnje.

Povećanje snage brenda 'otok Krk' na razinu od 20% spontanog poznavanja destinacije na ključnim emitivnim tržištima ili udvostručenje u odnosu na 2016. godinu.

Ovako postavljeni ciljevi temelje turistički razvoj otoka Krka u razdoblju do 2020. godine na relativno niskom rastu smještajnih, a pogotovo obiteljskih, kapaciteta, na snažnijem imidžu i boljem razumijevanju ponude otoka, boljem korištenju smještaja u pred i post sezoni te na značajnom povećanju izvan-smještajne turističke potrošnje koja postaje glavni nositelj razvoja.

Koncepcija turističkog razvoja

Koncepcijom turističkog razvoja otoka Krka u razdoblju 2016.-2020. razrađuju se smjerovi djelovanja kojima se operacionaliziraju postavljeni vizija i ciljevi. Koncepcija obuhvaća strategije destinacijskog brendiranja, ciljnih tržišta i proizvodnog portfelja te prostornih klastera. Specifično, koncepcijom se predviđaju sljedeći pomaci u razvoju turizma na otoku Krku:

Strategija brenda: Generiranje ujedinjavajuće otočke razvojne i komunikacijske platforme u funkciji stvaranja distinktivnih iskustava, snažnijeg imidža i više razine prepoznatljivosti otoka;

Strategija ciljnih tržišta: Diversifikacija strukture ciljnih segmenata gostiju;

Strategija proizvodnog portfelja: Diversifikacija turističkih proizvoda te prilagođavanje potrebama ciljnih segmenata uz rast kvalitete sadržaja i usluga;

Strategija prostornih klastera: Tematsko profiliranje i diferencijacija prostornih cjelina otoka u međusobno komplementarne klastere koji podupiru brend i proizvodnu strukturu otoka.

Navedene strategije, koje se detaljnije prikazuju u nastavku ove točke, trasiraju zaokret otoka Krka prema kompleksnijoj strukturi ponude koja omogućava bolju valorizaciju turističkih potencijala otoka u duhu suvremenih tržišnih trendova rezultirajući s mogućnosti poslovanja tijekom većeg dijela godine, na većem dijelu otoka, uz povećanje turističke potrošnje.

Brend koncept i željeni imidž otoka Krka

Danas prisutna izuzetno visoka razina konkurencije među turističkim destinacijama čini ne samo stalno unapređenje ponude, već i uspješnost u generiranju prepoznatljivog te motivirajućeg destinacijskog imidža kritičnim faktorima njihova uspjeha. U tom je smislu praksa destinacijskog brendiranja kao jednog od potentnih alata strateškog upravljanja razvojem i imidžem postala nezaobilazan dio suvremenog destinacijskog marketinga i menadžmenta.

Slika 7.1. Proces generiranja brend koncepta otoka Krka

Proces destinacijskog brendiranja počiva na deriviranju ujedinjavajućeg, za destinaciju istinitog, za goste relevantnog i u odnosu na konkurente diferencirajućeg obilježja ili svojstva mjesta. Radi se o postavljanju destinacijskog	brend koncepta koji kako bi bio održiv mora odražavati snažno prisutna obilježja identiteta mjesta, istovremeno važna i privlačna potencijalnim gostima te drugačija, ako je moguće čak i jedinstvena, u konkurentskom krugu. Brend koncept mora, nadalje, biti lako razumljiv i pamtljiv što znači da je uobičajeno slojevite i brojne atribute destinacije potrebno 'destilirati' u jezgrovit iskaz njezine 'srži' ili 'biti'. Jednom

prepoznat, brend koncept ili konkurentan tržišni identitet mjesta, postaje ujedinjavajuća destinacijska razvojna i komunikacijska platforma čime pridonosi strateški usmjerenom razvoju te gradnji diferencirajućeg i motivirajućeg imidža, odnosno višoj konkurentnosti destinacije na turističkom tržištu.

Brend koncept je i input kreativnim marketinškim agencijama pri izradi promotivnih kampanja za destinaciju, odnosno specifično u osmišljavanju vizuala i slogana.

Proces generiranja brend koncepta otoka Krka razrađuje se u nastavku:

Resursno-atrakcijska osnova otoka Krka

Opće značajke: Najveći, najsjeverniji, najpristupačniji i najposjećeniji otok na Jadranu; 7 urbanih središta; visoka infrastrukturno-komunalna opremljenost

Prirodna baština: Otok u cijelosti dio NATURA 2000, krški reljef, nekoliko posebnih rezervata flore i faune, oko 200 km razvedene obale, ljekoviti mulj

Povijesna baština: Antička baština, povijesni gradovi-kašteli, središte glagoljaštva i koljevka hrvatske pismenosti, sjedište knezova Frankopana

Tradicijska baština: Tipična gastronomija (riba, janjetina, ovčji sir, pršut, masline, tijesta) i enologija (žlahtina), ruralni život, suhozidi i mrgari, folklor

Ustanove kulture: Muzeji, knjižnice, zbirke

Manifestacije: Brojna tradicijska, kulturna, gastronomska i sportska zbivanja

Turistička infrastruktura: Brojne prirodne plaže, 15 s Plavom zastavom, oko 300 km uređenih pješačkih i biciklističkih staza, 20-tak ronilačkih centara, marina i više luka za javni promet, 4 lovišta, 2 akvarija, itd.

Ugostiteljstvo: Oko 51.000 ležajeva, od čega najviše u obiteljskom smještaju; oko 150 ugostiteljskih objekata, od čega 10-tak poznatih

Racionalne koristi koje otok Krk nudi gostima

Najbliži otok kopnu i lako dostupan

Najveći otok s više razvijenih turističkih destinacija i brojnim sadržajima

Duga tradicija i iskustvo u turizmu

Visoko komunalno opremljen

Naj 'zeleniji' otok s razvijenom okolišno osjetljivom praksom

Emotivne koristi koje otok Krk nudi gostima Lakoća putovanja Sigurnost i udobnost boravka Gostoljubivost Zanimljivo mjesto Zajedništvo u brizi za okoliš

Brend koncepti konkurenata i diferencijacija otoka Krka

Cres: 'Sloboda' – prostran, pust, ekološki očuvan

Lošinj: 'Vitalnost' – klimatski savršen, prirodan, kozmopolitski

Rab: 'Sreća' – povijesni, plemenit, zelen

Pag: 'Dinamika kontrasta'

Temeljne vrijednosti otoka Krka - Blizina … sadržajnost i svestranost … pouzdanost … srdačnost … odgovornost
Tržišni identitet otoka Krka Osjećaj ispunjenosti Otok Krk ima cijeli niz 'naj' atributa, ali suština je u ispunjenosti koju gost ovdje osjeća … ispunjenost brojnošću i raznolikošću sadržaja na ovom velikom otoku gdje se stalno nešto događa … ispunjenost osjećajem sigurnosti što proizlazi iz razumijevanja i brige o gostu … ispunjenost toplinom odnosa s domaćinima … ispunjenost zadovoljstvom zbog zajedničkog odgovornog odnosa prema okolišu.

Izvor: Institut za turizam

Ciljna geo tržišta i potrošački segmenti otoka Krka

Strategija diversifikacije ciljnih segmenata gostiju otoka Krka u razdoblju 2016.-2020. podrazumijeva:

Daljnju penetraciju postojećih ciljnih segmenata – obuhvaćajući pretežito obitelji motivirane ljetnim odmorom na moru i nautičare s blizih srednje-europskih tržišta;

Proboj novih ciljnih segmenata – obuhvaćajući demografske i interesne segmente sklone putovanju izvan ljetne sezone te one više platežne moći s blizih srednje-europskih tržišta, pri čemu se posebno ističu segmenti 'zrela dob' i 'mladi parovi/prijatelji', odnosno 'fizički aktivni' turisti;

Proboj novih geografskih tržišta – obuhvaćajući demografske i interesne segmente sklone putovanju u i izvan ljetne sezone s udaljenijih sjeverno-europskih tržišta Skandinavije i V. Britanije.

U tom smislu, struktura ciljnih potrošačkih segmenata i geo tržišta otoka Krka uključuje:

Tablica 7.1. Struktura ciljnih potrošačkih segmenata otoka Krka

Ciljni segment	Motivacija	Demografija17	Geo tržišta	Vrijeme
'Opušteni odmarači'	Relaksirajući odmor uz more ili u zelenom zaleđu	Obitelji s djecom Mladi (18-24)	D, A, I, CZ, SLO, HR	6.-9. mjesec

Djeca (7-17) A, SLO, HR Zrela dob (50-65) Treća dob (66+) D, A, I, SKAN, 4.-6. i 9.-10. SLO, HR mjesec Mladi parovi/prijatelji (25-35)
'Fizički aktivni'	Nautički i sportsko- rekreacijski izazovi na otvorenom	Mladi parovi/prijatelji (25-35) Zrela dob (50-65) Obitelji s djecom Mladi (18-24) Amaterski i prof. klubovi	D, A, I, SKAN, SLO, HR	4.-10. mjesec
'Kulturnjaci'	Istraživanje kulturne i eno-gastro baštine	Zrela dob (50-65) Mladi parovi/prijatelji (25-35) Treća dob (66+)	D, A, I, GB, SLO, HR	5.-10. mjesec
'Zdravstveno osviješteni'	Briga o psiho-fizičkom zdravlju	Zrela dob (50-65) Mladi parovi/prijatelji (25-35) Treća dob (66+)	D, A, I, SLO, HR	5.-10. mjesec
Poslovni gosti	Posao, team-building, seminari i skupovi	Tvrtke, javne institucije, organizatori skupova, team-buildinga	SLO, HR	3.-6. i 9.-11. mjesec

Izvor: Institut za turizam

Potražnja motivirana 'opuštenim odmorom', a prije svega 'obitelji s djecom' s blizih srednje-europskih tržišta koje dolaze na glavni godišnji odmor tijekom ljeta, nedvojbeno će i u narednom srednjoročnom razdoblju do 2020. godine predstavljati najveći i najvažniji ciljni segment gostiju.

No, gosti čija su putovanja motivirana fizičkom aktivnosti, kulturom ili i opuštenim odmaranjem izvan ljetnih mjeseci bilo uz more ili u zelenom ruralnom zaleđu, a među njima posebno 'zrela dob' i 'mladi parovi/prijatelji', predstavljat će glavne pokretače pred i post sezone te povećane turističke potrošnje. Naime, potonji segmenti, izbjegavajući gužve i vrućine te s navikom odlaska na češća kratka putovanja tijekom godine, skloni su putovati i izvan ljetne 'špice', a njihova sklonost ugodi i nagrađivanju samih sebe dovodi do spremnosti na višu potrošnju. Pri tome, ovdje valja imati na umu da 'zrela dob' danas predstavlja izuzetno velik i potentan segment s obzirom da u ovo vrijeme koincidira s najvećom, tzv. baby-boomer, generacijskom skupinom na svijetu. Snažnija orijentacija otoka Krka na ove ciljne skupine ključni je izazov srednjoročnog turističkog razvoja otoka do 2020. godine.

U nastavku se iznose kratki profili ciljnih segmenata otoka Krka kako bi se potaknuo njima bolje prilagođen razvoj proizvoda i komunikacije vrijednosti.

17 Navedene godine starosti okvirni su pokazatelj faze u 'životnom ciklusu' pojedinca, a koja se smatra važnom determinantom ponašanja pojedinaca/kupaca.

Tablica 7.2. Profili ciljnih potrošačkih segmenata otoka Krka

Ciljni segment	Obilježja segmenta	Motivacija i interesi na putovanju	Potrebe na putovanjima
'Opušteni odmarači'	Mladi (18-24)	Đaci i studenti, financijski ovisni, cjenovno osjetljivi Putuju u vrijeme školskih praznika, najviše ljeti Informiraju se putem Interneta, društvenih mreža i preko prijatelja	Putovanje je primarno oblik zabave i druženja, potom upoznavanje novog Vrlo mobilni i nepredvidivi Preferiraju destinacije s mnoštvom zabavnih sadržaja Festivali predstavljaju motiv dolaska	Smještaj: Obiteljski smještaj, kampovi Hrana i piće: Jeftinija i brza hrana Ostali sadržaji i usluge: Sadržaji zabave, plaže

Mladi parovi/ prijatelji (25-35)	Posvećeni karijeri, manjak vremena, relativno visok raspoloživ prihod Putuju 5.-10. mjesec, vrlo često i na kraća, (produženi) vikend putovanja Informiraju se putem Interneta, društvenih mreža, lifestyle medija i preko prijatelja	Putovanje je 'posebno' iskustvo kojim se treba nagraditi za naporan rad Važni su ugoda i 'posebnost', sadržaji 'visoke konverzacijske vrijednosti' Preferiraju lako dostupna, na neki način 'posebna' mjesta (npr. luksuzna, romantična, popularna)	Smještaj: Viša kvaliteta, uključivo hoteli 4* i 5*, s 'posebnosti' (npr. dizajn, wellness) Hrana i piće: 'Posebni' objekti (npr. poznati chef, tipična gastronomija, dizajn interijera) Ostali sadržaji i usluge: Uređene plaže, sport, kupovina

Obitelji s djecom	'Podvojeni' između obitelji i posla, manjak vremena, cjenovno osjetljivi, usmjereni na potrebe djece Putuju u vrijeme školskih praznika, najviše ljeti Informiraju se temeljem vlastitog prijašnjeg iskustva, preko obitelji i prijatelja, društvene mreže i Internet	Putovanje je vrijeme za odmor, opuštanje i obiteljsko zajedništvo Traži se vrijednost za sve članove obitelji, ali fokus je na djeci Preferiraju lako dostupna i provjerena mjesta a mnoštvom sadržaja i usluga prilagođenih djeci	Smještaj: Obiteljski smještaj, kampovi, hoteli 3*- 4*, bitni su sadržaji za djecu Hrana i piće: Raznolika ponuda, tipično i lokalno, dijelom cjenovno povoljna Ostali sadržaji i usluge: Raznoliki sadržaji prilagođeni djeci

Zrela dob (50-65)	Radno aktivni, djeca su samostalna, fizički aktivni, raspolažu slobodnim vremenom i viškom prihoda Putuju 5.-10. mjesec Informiraju se temeljem vlastitog prijašnjeg iskustva, preko obitelji i prijatelja, iz tiska i na Internetu	Putovanje je 'zaslužena nagrada' koju si treba priuštiti Naročito motivirani istraživanjem prirode i upoznavanjem kulture, održavanjem vlastitog zdravlja Preferiraju na neki način 'posebna' mjesta (npr. poznata, povijesna)	Smještaj: Viša kvaliteta, uključivo hoteli 4* i 5*, s 'posebnosti' (npr. dizajn, wellness) Hrana i piće: Raznolika ponuda, tipično i lokalno Ostali sadržaji i usluge: Sadržaji rekreacije, kulture, zdravlja

Treća dob (66+)	Umirovljenici, vrlo aktivni, raspolažu slobodnim vremenom za putovanja, cjenovno osjetljiviji Putuju 5. i 6. te 9. i 10. mjesec Informiraju se temeljem vlastitog iskustva, preko obitelji, iz tiska	Putovanje je zanimljiv način provođenja vremena i druženja Naročito motivirani istraživanjem prirode i upoznavanjem kulture, održavanjem vlastitog zdravlja Preferiraju bliza, lako dostupna, mirna i sigurna mjesta	Smještaj: Obiteljski smještaj, hoteli 3*- 4*, važna je udobnost Hrana i piće: Jednostavnija, cjenovno prilagođena Ostali sadržaji i usluge: Sadržaji kulture, zdravstvena ponuda

Ciljni segment	Obilježja segmenta	Motivacija i interesi na putovanju	Potrebe na putovanjima
'Fizički aktivni'	Obrazovani, u velikoj mjeri urbani pojedinci, profesionalnih zanimanja, posvećuju veliku pažnju prehrani i zdravlju, ekološki svjesni Putuju cijelu godinu, intenzivno 4. – 10. mjesec; česta kraća, vikend putovanja Informiraju se na Internetu i društvenim mrežama, temeljem preporuka prijatelja i obitelji, iz specijaliziranih medija	Glavni motiv putovanja je bavljenje nekom fizičkom aktivnosti u atraktivnom, očuvanom prirodnom okruženju. Vrlo mobilni, tijekom putovanja uobičajeno obilaze više lokacija. Manji 'pasionirani' segment fokusiran je na fizički izazov bez puno interesa za druge, prateće aktivnosti. Veći segment 'rekreativaca' zanima i druga ponuda, naročito wellness, zabava i kultura.	Smještaj: Sve vrste; bitne veće sobe (veća količine prtljage), kvalitetni kreveti, siguran prostor za čuvanje opreme, mogućnost pranja odjeće i sl. Hrana i piće: Tipična gastronomija, ugodan ambijent Ostali sadržaji i usluge: Sportska infrastruktura, servisi, specijalizirani vodiči, organizirani prijevoz prtljage, 'škole'
'Kulturnjaci'	Obrazovani pojedinci, više platežne moći, iskusni putnici u potrazi za novim mjestima i iskustvima, važni su im autentičnost i učenje Putuju cijelu godinu, intenzivno 4. – 10. mjesec; česta kraća, vikend putovanja Informiraju se na Internetu i društvenim mrežama, temeljem preporuka prijatelja i obitelji, iz lifestyle i medija o putovanjima	Osnovni motiv putovanja je upoznavanje lokalne kulturne baštine te se kulturni doživljaj sve više smatra investiranjem u samog sebe Stariji 'kulturnjaci' imaju jak edukacijski fokus usmjeren na povijest, umjetnost, muziku i sl. Mlađi segmenti imaju veću potrebu 'uranjanja' u lokalnu kulturu i stil života kroz sudjelovanje. Popularni su gradovi, poznata mjesta, ali sve više i destinacije 'izvan utabanih staza'	Smještaj: Viša kvaliteta, posebnost, atmosfera i šarm važniji od zvjezdica Hrana i piće: Tematski i cjenovno heterogena ponuda, tipična gastronomija, važan interijer, pogledi Ostali sadržaji i usluge: Vodiči, izleti i ture, prijedlozi itinerera, info materijali, signalizacija i interpretacija
'Zdravstveno osviješteni'	Obrazovani pojedinci, više platežne moći, veliku pažnju posvećuju zdravlju, izgledu i prehrani, ekološki svjesni Putuju cijelu godinu, intenzivno 4. – 6. i 9. – 11. mjesec Informiraju se na Internetu i društvenim mrežama, temeljem preporuka liječnika, prijatelja, obitelji, iz lifestyle i medija o zdravlju	Osnovni motiv putovanja je korištenje specijalističkih programa koji na neki način pridonose fizičkom i duhovnom zdravlju. Veliku važnost pridaju korištenju prirodnih ljekovitih činitelja (more, blato, zrak, klima). Izrazito zainteresirani za zdrave, svježe i lokalno uzgojene namirnice u ponudi eno- gastronomije te su aspekti 'zelenog' i 'zdravog' važni u svim sadržajima. Vrlo zainteresirani za ponudu sporta i rekreacije te kulture. Preferiraju ekološki očuvane i svjesne destinacije, bez industrijskih sadržaja. Važna je medicinska skrb u destinaciji.	Smještaj: Viša kvaliteta, uključivo hoteli 4* i 5* Hrana i piće: Tematski i cjenovno heterogena ponuda, tipična gastronomija, ponuda 'zdrave hrane' Ostali sadržaji i usluge: Ponuda sporta i rekreacije (npr. šetnice, biciklističke i staze za hodanje), specijalizirane trgovine (npr. lokalni proizvodi, zdrava hrana, zdrava kozmetika)
Poslovni gosti	Ciljaju se tvrtke, specijalizirani organizatori poslovnih skupova i team-buildinga Odvijaju se cijele godine, intenzivno 3. – 6. i 9. – 11. mjesec Informiraju se na specijaliziranim sajmovima i prezentacijama, kroz direktan marketing, na Internetu	Primarni interesi organizatora poslovnih skupova odnose se na privlačan imidž i raznolikost sadržaja destinacije, visoku razinu sigurnosti i kvalitetu kongresne infrastrukture. Organizatori team-buildinga fokusirani su na kvalitetu sportsko-rekreacijske i wellness ponude te prirodnu i kulturnu atraktivnost.	Smještaj: Hoteli 3+ - 5* (uobičajeno 4* radi budžetskih ograničenja tvrtki) Hrana i piće: Tipična gastronomija, usluge cateringa Ostali sadržaji i usluge: Kultura, wellness, rekreacija, zabava, kupovina

Proizvodni portfelj otoka Krka

Strategija diversifikacije i unapređenja kvalitete turističkih proizvoda otoka Krka u razdoblju 2016.-2020. podrazumijeva pomake kroz odvijanje dva paralelna procesa:

Daljnji razvoj strukturno kompleksnije ponude – valorizirajući potencijale svoje ukupne resursno- atrakcijske osnove te prilagođavajući se potrebama predviđenih ciljnih segmenata gostiju, otok Krk širi strukturu svog proizvodnog portfelja na pet grupa proizvoda, uključujući 'Krk Relax', 'Krk Outdoor', 'Krk Baština', 'Krk Zdravlje' i 'Krk Posao', odnosno na široku paletu tržišno atraktivnih proizvoda koji kao cjelina omogućuju produljenje turističke sezone i povećanje potrošnje gostiju;

Daljnje unapređenje i inoviranje kvalitete turističke ponude – otok Krk teži iskoraku ka višoj konkurentskoj poziciji ne samo kroz daljnji razvoj funkcionalnih dimenzija proizvoda, već, u duhu današnje 'ekonomije doživljaja', stvaranjem 'proširenih proizvoda' visoke emotivne vrijednosti što proizlazi iz njihovih zabavnih, edukativnih, estetskih, eskapističkih ili nekih drugih karakteristika sa snagom 'uvlačenja' gosta u interaktivne 'priče' ili 'iskustva'.

Slika 7.2. Struktura proizvodnog portfelja otoka Krka

Proizvodi odmora (glavni odmor, kratki odmor, jednodnevni odmor)
Krk	Sunce i more	Ljetni odmor	Proljeće/jesen uz more	4.-10. mjesec
Relax	Ruralni turizam	Ljetni odmor u zelenom zaleđu Biciklizam Pješačenje Ronjenje	Proljeće/jesen u zelenom zaleđu	5.-10. mjesec
Krk	Sport i rekreacija

Ribolov i lov Sportske pripreme	4.-10. mjesec
Outdoor

Nautički turizam	Krstarenja malim

Jahting	brodovima	4.-10. mjesec
Krk Baština	Kulturni turizam	Turizam baštine	Eno-gastronomija	5.-10. mjesec
Krk Zdravlje	Zdravstveni turizam	Wellness	Lječilišni turizam	5.-10. mjesec
Proizvodi poslovnog turizma (višednevna, jednodnevna putovanja)
Krk Posao	Poslovni turizam	Skupovi Edukacije i treninzi	Team-building	3.-6. i 9.-10. mjesec

Izvor: Institut za turizam

Među predviđenim turističkim proizvodima, odmor na 'suncu i moru' svakako će srednjoročno i dalje predstavljati najvažniji motiv dolaska i volumenom potražnje najvažniji proizvod otoka Krka. Ostatak portfelja sačinjavaju pojedinačno manji, ali u sumi značajni proizvodi koji, osim što podržavaju i obogaćuju ponudu 'sunca i mora' (uz izuzetak poslovnog turizma), odgovaraju na sve izraženije motive putovanja suvremene turističke potražnje orijentirane i na razdoblja izvan ljetne turističke sezone.

U tom smislu, valorizirajući tržišne trendove, otočku resursnu osnovu i slijedom već poduzetih razvojnih aktivnosti, predviđa se naročito snažan daljnji razvoj proizvoda 'sporta i rekreacije' i 'nautičkog turizma' koji, će uz 'sunce i more' činiti skupinu primarnih proizvoda otoka Krka. Izrazito prisutna inicijativa turističke gradnje na području središnjeg, zelenog dijela otoka govori u prilog intenzivnog razvojnog ciklusa 'ruralnog turizma', što ga zajedno s 'kulturnim turizmom', a u dugoročnijoj perspektivi i 'zdravstvenim turizmom' svrstava među sekundarne otočke proizvode, dok će 'poslovni turizam' s očekivano najmanjim volumenom potražnje predstavljati tercijarni otočki proizvod.

Slika 7.3. Razvojni pomaci turističkih proizvoda otoka Krka	Slika 7.4. Tržišno pozicioniranje otoka Krka 2020.

Izvor: Institut za turizam

Temeljem planiranih razvojnih pomaka, a naročito iskoraka ka ponudi 'proširenih proizvoda' visoke emotivne vrijednosti te kapitalizirajući pri tome na blizini i dostupnosti kao i na veličini i raspoloživosti prostora, otok Krk se do 2020. godine teži pozicionirati na ciljnim tržištima kao najbolja jadranska otočka destinacija za obiteljski odmor, za aktivni sportsko-rekreacijski odmor i za ruralni odmor te, nadalje, kao jedna od najjačih nautičkih destinacija Jadrana uključujući i poziciju 'nautičkih vrata' ili 'ulaza' u jadranski otočki prostor.

Kada se predviđeni proizvodni portfelj promatra na razini otočkih jedinica lokalne samouprave, očigledno je da su 'sunce i more' te 'sport i rekreacija' primarni proizvodi za sve njih. Postavljena proizvodna struktura nadalje omogućuje svakoj od jedinica lokalne samouprave 'miks' proizvoda koji otvara mogućnost poslovanja tijekom većeg dijela godine.

Slika 7.5. Struktura proizvodnog portfelja prema jedinicama lokalne samouprave otoka Krka

Izvor: Institut za turizam

U nastavku točke detaljnije se opisuju turistički proizvodi otoka Krka iz perspektive interesa i potreba ciljnih segmenata gostiju. Iznose se atributi pozicioniranja i ključni sadržaji, odnosno lanac vrijednosti, svakog od proizvoda te se posebna pažnja posvećuje prijedlozima elemenata 'proširenog proizvoda' koji unose dodatnu, emotivnu komponentu u iskustvo gosta i ključan su faktor konkurentnosti otoka Krka na suvremenom turističkom tržištu.

Glavni ciljni segmenti
'Opušteni odmarači'
Sunce i more Ljetni odmor	Obitelji s djecom/ Djeca (7-17) - Mladi (18-24) Zrela dob (50-65)
Proljeće/jesen uz more	- Treća dob (66+)
D, A, I, CZ, SKAN, SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Najbolji otok na Jadranu za obiteljski odmor

Blizina, dostupnost i sigurnost

Izuzetno sadržajan otok, uključivo velik broj lijepih i uređenih plaža

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Smještaj: Hoteli, hotelska resort naselja, mali obiteljski hoteli, kampovi, obiteljski smještaj, OPG; 3*-4*; Dio objekata specijaliziran za obitelji; Specijalizirani 'dječji kampovi'

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima ili brend afilijaciji (npr. 'Family' standardi MINT-a, 'Kvarner Family' standardi); 'Zeleni' standardi za smještajne objekte; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekti)

Hrana i piće: Raznolika ponuda restorana, konoba, bistroa i OPG; Ponuda domaće kuhinje; Ponuda različitih vrsta kuhinja

→ Elementi proširenog proizvoda: Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh

mjesta', šarm, dizajn objekta); Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, promet u mirovanju; Pješačke zone i lungomare;

→ Elementi proširenog proizvoda: 'Zeleni' standardi za destinaciju

Plaže: Uređene i održavane plaže; Dio plaža tematiziran kao 'obiteljske plaže' u skladu s Regionalnim programom uređenja i upravljanja morskim plažama PGŽ; Marke kvalitete

→ Elementi proširenog proizvoda: Jedinstven otočki vizualni identitet i signalizacija; Dio 'obiteljskih plaža' opremljen prema otočkim nad- standardima (npr. storytelling u uređenju, HiP-u i animaciji)

Zabavni parkovi: Različiti tematski zabavni parkovi

→ Elementi proširenog proizvoda: Primjena edutainment pristupa u koncipiranju tema i sadržaja

Sportsko-rekreacijski centri: Centri sportova na moru (npr. ponuda ronjenja, morskog kanuinga, surfinga i sl.) i kopnu (npr. ponuda tenisa, 'adrenalina',

Ključni ne-ugostiteljski

sadržaji

streličarstva, jahanja i sl.); Mogućnost najma opreme

→ Elementi proširenog proizvoda: Ponuda 'škola', prilagođena djeci

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom

→ Elementi proširenog proizvoda: Dio ruta tematiziran; Dio ruta opremljen vidikovcima i odmorištima dojmljivog oblikovanja; Raspoloživi prijedlozi itinerera; Ponuda vođenih tura, uključujući transfere; Dio ruta prilagođen obiteljima s djecom, odnosno osobama treće dobi

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti, opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

→ Elementi proširenog proizvoda: Interaktivni sadržaji; Primjena edutainment

pristupa u postavima, vođenju; Prilagođeno djeci

Manifestacije: Lokalna događanja; Nekoliko otočkih 'marker' manifestacija

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; sustav TIC-eva

Glavni ciljni segmenti
Ruralni turizam Ljetni odmor u zelenom Proljeće/jesen u zelenom zaleđu	'Opušteni odmarači' Zrela dob (50-65) Obitelji s djecom Mladi parovi/prijatelji (25-35) Treća dob (66+) D, A, I, SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Najbolji otok na Jadranu za obiteljski odmor

Blizina, dostupnost i sigurnost

Ljepota, opuštenost, autentičnost 'tek otkrivenog' zelenog krajolika unutrašnjeg dijela otoka

Izuzetno sadržajan otok s raznolikom kulturno-povijesnom baštinom, živahnom eno-gastronomskom scenom, bogatom rekreacijskom ponudom

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Smještaj: Mali obiteljski hoteli, difuzni hoteli, obiteljski smještaj; OPG, 4*

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima (npr. 'Small&Friendly' ili 'Hotel baština' standardi MINT-a, 'OMH' standardi); 'Zeleni' standardi za smještajne objekte; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera uz poštivanje autentičnih elemenata ruralnih otočkih sklopova (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekti)

Hrana i piće: Raznolika ponuda konoba, OPG-a, kušaona (ulje, vino, sir); Naglašena ponuda domaće kuhinje

→ Elementi proširenog proizvoda: Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekata); Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa (npr. poštivanje autentičnih prirodnih obilježja, dimenzioniranje izgrađenog prostora, uklopljenost objekata u prostor)

Uređenost sela: Održavane građevine, putovi, komunalna oprema, javna hortikultura, promet u mirovanju

→ Elementi proširenog proizvoda: Revitalizacija i uređenje autentičnih ruralnih sklopova, uključivo revitalizacija poljoprivredne proizvodnje; 'Zeleni' standardi za destinaciju

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti (npr. botanički vrtovi, vrbnički vinogradi, Baško polje, lokve, suhozidi, mrgari i sl.), opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom

→ Elementi proširenog proizvoda: Ponuda vođenih obilazaka; Interaktivni sadržaji; Primjena edutainment pristupa u postavima, vođenju

Interpretacijski centri: Valorizacija otočke ruralne kulture života i rada (npr. otočko selo, vinogradarstvo i sl.) kroz nove zbirke; Zbirke opremljene turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

→ Elementi proširenog proizvoda: Inovativni postavi; Interaktivni sadržaji; Primjena edutainment pristupa u postavima, vođenju; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom

→ Elementi proširenog proizvoda: Dio ruta tematiziran (npr. vino, sir, ulje) uz ponudu i interpretaciju u skladu s temom; Dio ruta opremljen vidikovcima i odmorištima dojmljivog oblikovanja; Raspoloživi prijedlozi itinerera; Ponuda vođenih tura, uključujući transfere

Manifestacije: Lokalna događanja; Otočka 'marker' manifestacija

Trgovina: 'Krčki dućan' s lokalnim, otočkim i hrvatskim proizvodima

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; Sustav TIC-eva

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Glavni ciljni segmenti

Sport i rekreacija Biciklizam Pješačenje Ronjenje Ribolov i lov Sportske pripreme 'Fizički aktivni'

Mladi parovi/prijatelji (25-35)

Zrela dob (50-65)

Obitelji s djecom

- Mladi (18-24)

Amaterski i prof. klubovi

D, A, I, SLO, HR

Najbolji otok na Jadranu za sportsko-rekreacijski odmor

Ljepota krajolika, blizina, dostupnost i sigurnost

Najveći jadranski otok s razvijenim sportsko-rekreacijskim sustavima

Izuzetno sadržajan otok sa živahnom eno-gastronomskom scenom, bogatom kulturno-povijesnom baštinom

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Smještaj: Hoteli, kampovi, obiteljski smještaj; 3*-4*; Dio objekata specijaliziran za sportaše i rekreativce; 'Zeleni' standardi za smještaj

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima ili brend afilijaciji (npr. 'Bike' ili 'Diving club' standardi MINT-a, 'Welcome', npr. 'Cyclists Welcome' standardi);

Hrana i piće: Jednostavniji, udobni restorani, konobe, kušaone (ulje, vino, sir); Naglašena ponuda domaće kuhinje

→ Elementi proširenog proizvoda: Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, promet u mirovanju; Pješačke zone i lungomare;

→ Elementi proširenog proizvoda: 'Zeleni' standardi za destinaciju

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom; Biciklistička mreža dio međunarodnih ruta (Eurovelo)

→ Elementi proširenog proizvoda: Dio ruta tematiziran uz ponudu i interpretaciju u skladu s temom; Dio ruta opremljen vidikovcima i odmorištima dojmljivog oblikovanja; Raspoloživi prijedlozi itinerera; Ponuda vođenih tura, uključujući transfere;

Sportsko-rekreacijski centri: Centri sportova na moru (npr. ponuda ronjenja, morskog kanuinga, surfinga i sl.) i kopnu (npr. ponuda tenisa, 'adrenalina', streličarstva, jahanja i sl.); Mogućnost najma opreme

→ Elementi proširenog proizvoda: Ponuda 'škola', prilagođena djeci

Uređena infrastruktura za sportski ribolov: Uređeni molovi i ribičke platforme; Mogućnost najma plovila i opreme; Ponuda vođenih tura

Uređena infrastruktura za lov: Uređena lovišta; Ponuda vođenih tura

Plaže: Uređene i održavane plaže; Dio plaža tematiziran kao 'plaže sa sportskim i rekreativnim sadržajima' u skladu s Regionalnim programom uređenja i upravljanja morskim plažama PGŽ; Marke kvalitete

→ Elementi proširenog proizvoda: Jedinstven otočki vizualni identitet i signalizacija; Dio s otočkim nad-standardom u uređenju, HiP-u i animaciji

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti, interpretacijski centri, zbirke, muzeji; Opremljeni signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

Manifestacije: Nekoliko sportskih otočkih 'marker' manifestacija

Trgovina i servisi: Specijalizirane trgovine sa sportskom opremom; Mogućnost 'malih' popravaka sportske opreme

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; sustav TIC-eva

Glavni ciljni segmenti
Nautički turizam Jahting Krstarenja malim brodovima	'Fizički aktivni' Mladi parovi/prijatelji (25-35) Zrela dob (50-65) Obitelji s djecom Organizatori krstarenja D, A, I, SKAN, SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Jedna od najjačih nautičkih destinacija Jadrana

'Vrata jadranskog nautičkog raja' (blizina i dostupnost polaznih krčkih luka i marina)

Izuzetno sadržajan otok s bogatom kulturno-povijesnom baštinom, živahnom eno-gastronomskom scenom, bogatom rekreacijskom ponudom

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Hrana i piće: Raznolika ponuda restorana, konoba, bistroa, kušaona (ulje, vino, sir), OPG, 'tapas stil barova'; Naglašena ponuda domaće kuhinje; Ponuda različitih vrsta kuhinja

→ Elementi proširenog proizvoda: Više renomiranih ugostiteljskih objekata; Objekti s inovativnom ili ponudom 's odmakom'; Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekata); Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika i akvatorija: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa te zaštita akvatorija

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, promet u mirovanju; Pješačke zone i lungomare;

→ Elementi proširenog proizvoda: 'Zeleni' standardi za destinaciju

Marine: Više marina; Opremljeni vezovi u moru, suhi vez; Prateći uslužni sadržaji (npr. ugostiteljstvo, trgovina)

→ Elementi proširenog proizvoda: Najam plovila u charteru; Charter flota više kvalitete; Usluga skipera; Mogućnost prihvata mega-jahti; Popravci i/ili servis plovila; Suhi vez u zatvorenom prostoru; 'Zeleni' standardi za marine;

Luke otvorene ja javni promet: Uređeni i opremljeni tranzitni nautički vezovi; Mogućnost prihvata boutique (do 200 putnika) i malih brodova (do 500 osoba) za krstarenja (prije svega grad Krk)

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom

→ Elementi proširenog proizvoda: Dio ruta tematiziran uz ponudu i interpretaciju u skladu s temom; Dio ruta opremljen vidikovcima i odmorištima dojmljivog oblikovanja; Raspoloživi prijedlozi itinerera; Ponuda vođenih tura, uključujući transfere

Sportsko-rekreacijski centri: Centri sportova na moru (npr. ponuda ronjenja, morskog kanuinga, surfinga i sl.) i kopnu (npr. ponuda tenisa, 'adrenalina', streličarstva, jahanja i sl.); Mogućnost najma opreme

→ Elementi proširenog proizvoda: Ponuda 'škola', prilagođena djeci

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti, interpretacijski centri, zbirke, muzeji; Opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

Manifestacije: Nekoliko otočkih 'marker' manifestacija

Trgovina: Specijalizirane trgovine sa sportskom opremom; 'Krčki dućan' s lokalnim, otočkim i hrvatskim proizvodima

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Sustav destinacijskih TIC-eva

Glavni ciljni segmenti
Kulturni turizam Turizam baštine Eno-gastronomija	'Kulturnjaci' Zrela dob (50-65) Mladi parovi/prijatelji (25-35) Treća dob (66+) D, A, I, GB, SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Bogatstvo baštine – povijesni gradići-kašteli, moćne feudalne obitelji, kolijevka hrvatske pismenosti, karnevali, ruralna autentičnost

Živahna gastronomska scena i mjesto autohtone sorta grožđa 'žlahtina'

Ljepota krajolika, blizina, dostupnost i sigurnost

Izuzetno bogata rekreacijska ponuda i velik broj lijepih uređenih plaža

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Smještaj: Hoteli, mali obiteljski/boutique hoteli, difuzni hoteli; 4*

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima ili brend afilijaciji (npr. 'Small&Friendly' ili 'Hotel baština' standardi MINT-a, 'OMH' standardi, domaći i inozemni hotelski brendovi); 'Zeleni' standardi za smještajne objekte; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekti)

Hrana i piće: Raznolika ponuda restorana, konoba, bistroa, kušaona, OPG; Naglašena ponuda domaće kuhinje; Ponuda različitih vrsta kuhinja

→ Elementi proširenog proizvoda: Više renomiranih ugostiteljskih objekata; Objekti s inovativnom ili ponudom 's odmakom'; Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn); Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, promet u mirovanju; Pješačke zone i lungomare;

→ Elementi proširenog proizvoda: 'Zeleni' standardi za destinaciju

Kulturne i prirodne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti (npr. arheološka baština, antički nalazi, sakralni spomenici, botanički vrtovi i sl.), opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

→ Elementi proširenog proizvoda: Interaktivni sadržaji; Primjena edutainment pristupa u postavima, vođenju

Muzejske zbirke i interpretacijski centri: Valorizacija povijesnog nasljeđa (npr. glagoljica, obitelj Frankopan) i kulture života i rada (npr. brodogradnja, suhozidi, mrgari i sl.) kroz nove zbirke; Zbirke opremljene turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

→ Elementi proširenog proizvoda: Inovativni postavi; Interaktivni sadržaji; Primjena edutainment pristupa u postavima, vođenju; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom

→ Elementi proširenog proizvoda: Dio ruta tematiziran uz ponudu i interpretaciju u skladu s temom; Dio ruta opremljen vidikovcima i odmorištima dojmljivog oblikovanja; Raspoloživi prijedlozi itinerera; Ponuda vođenih tura, uključujući transfere

Manifestacije: Lokalna događanja; Više otočkih 'marker' manifestacija

Trgovina: 'Krčki dućan' s lokalnim, otočkim i hrvatskim proizvodima

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; sustav TIC-eva

Glavni ciljni segmenti
Zdravstveni turizam Wellness Lječilišni turizam*	'Zdravstveno osviješteni' Zrela dob (50-65) Mladi parovi/prijatelji (25-35) Treća dob (66+) Osobe s med. indikacijama D, A, I, SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Inovativna ponuda wellnessa i medicinskog wellnessa bazirana na prirodnim ljekovitim svojstvima klime, mora (talasoterapija) i blata

Blizina, dostupnost i sigurnost

Izuzetno sadržajan otok s bogatom rekreacijskom ponudom, živahnom eno- gastronomskom scenom, raznolikom kulturno-povijesnom baštinom

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Dio Kvarnera kao najbolje destinacije zdravstvenog turizma na Jadranu

Smještaj: Hoteli, hotelska resort naselja, mali obiteljski hoteli, obiteljski smještaj; 4*

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima ili brend afilijaciji (npr. 'Wellness' ili 'Health&Fitness' standardi MINT-a, domaći i inozemni hotelski brendovi); Prošireni 'zeleni' standardi za smještajne objekte; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekti)

Hrana i piće: Raznolika ponuda restorana, konoba, OPG-a, kušaona (ulje, vino, sir); Naglašena ponuda domaće kuhinje; U smještajnim objektima 'zdravi meniji' ili meniji prilagođeni wellness tretmanu

→ Elementi proširenog proizvoda: Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh

mjesta', šarm, dizajn objekata); Lokalno uzgojeni proizvodi

Očuvanost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, parkiranje; Pješačke zone; 'Zeleni' standardi za destinaciju

Wellness centri: U sklopu hotela, kampova ili nezavisni objekti; Ponuda masaža, fitnesa, sauna; Opuštajući prostor; 'Zeleni' standardi; Certificirano osoblje

→ Elementi proširenog proizvoda: Liječničke usluge (npr. fizikalna terapija, nutricionizam, alternativna medicina); Orijentacija na talasoterapiju; Proširena ponuda tretmana; Tretmani s prirodnim i lokalnim sastojcima (npr. morska voda, blato, ulja)

Lječilišni centri: Specijalizacija za određene medicinske indikacije; Orijentacija na talasoterapiju; Specijalizirano medicinsko osoblje;

→ Elementi proširenog proizvoda: Ponuda wellnessa; Opuštajući prostor;

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Tretmani s prirodnim sastojcima (npr. morska voda, blato, ulja); Usluge nutricionista, alternativne medicine; Međunarodni certifikati

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Mreža opremljena otočkom turističkom signalizacijom i interpretacijom

Sportsko-rekreacijski centri: Centri sportova; Mogućnost najma opreme

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti, interpretacijski centri, zbirke, muzeji; Opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

Trgovina: 'Krčki dućan' s lokalnim, otočkim i hrvatskim proizvodima

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; Sustav TIC-eva

*S obzirom na visoku složenost proizvoda lječilišnog turizma te činjenicu da je u ovom trenutku razvoj zdravstveno-lječilišnog kompleksa Meline (općina Dobrinj) kao jedinog projekta ove vrste na otoku Krku tek u ranoj idejnoj fazi, realizacija i komercijalizacija proizvoda ne može se očekivati u vremenskom horizontu ove Strategije do 2020. godine.

Poslovni turizam Skupovi Edukacije i treninzi Team-building Glavni ciljni segmenti 'Poslovni gosti' Tvrtke Javne institucije Organizatori skupova, team-buildinga SLO, HR

Atributi pozicioniranja otoka Krka

Ključni ugostiteljski sadržaji

Ključni ne-ugostiteljski sadržaji

Izuzetno sadržajan otok s bogatom rekreacijskom ponudom, živahnom eno- gastronomskom scenom, raznolikom kulturno-povijesnom baštinom

Blizina, dostupnost

Kvalitetni smještajni objekti i kapaciteti za poslovne skupove

Razvijena okolišno osjetljiva praksa

Smještaj: Hoteli, hotelska resort naselja, mali obiteljski hoteli; 4*; Besplatan WiFi

→ Elementi proširenog proizvoda: Kategorizacija prema posebnim standardima (npr. 'Meetings' standardi MINT-a; 'Zeleni' standardi za smještajne objekte; Dojmljiva arhitektura i uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekti)

Hrana i piće: Raznolika ponuda restorana, konoba, OPG-a, kušaona; Naglašena ponuda domaće kuhinje; Ponuda različitih vrsta kuhinja

→ Elementi proširenog proizvoda: Više renomiranih ugostiteljskih objekata; Objekti s inovativnom ili ponudom 's odmakom'; Dojmljivo uređenje interijera (npr. 'duh mjesta', šarm, dizajn objekata); Lokalno uzgojeni proizvodi

Ponuda catering usluga: Priprema, dostava i usluživanje; Naglašena ponuda domaće kuhinje; Upotreba lokalno uzgojenih proizvoda

Očuvanost i uređenost krajolika: Okolišno osjetljiva prostorno-urbanistička praksa

Uređenost destinacija: Održavane građevine, komunalna oprema, javna hortikultura, parkiranje; Pješačke zone; 'Zeleni' standardi za destinaciju

Kapaciteti za poslovne skupove: Dvorane u hotelima, poslovnim zgradama, kapacitet 10-300 sjedećih mjesta, multifunkcionalne/ pregradive iz većeg u više manjih prostora, moguće zamračivanje, audio i video oprema; WiFi; Prateći ugostiteljski sadržaji

→ Elementi proširenog proizvoda: Dvorane ili prostori na 'neuobičajenim' mjestima (npr. povijesne zgrade, kašteli, muzeji, interpretacijski centri, otvoreni prostori), audio i video oprema; Brzi i besplatan WiFi; Mogućnost cateringa

Ponuda za team-building: Programi za poslovne grupe koji kombiniraju aktivnosti iz domena sporta i rekreacije, adrenalinskog sporta, wellness-a, eno- gastronomije i kulture

Otočka mreža pješačkih i biciklističkih ruta: Pješačke šetnice i staze te biciklističke ceste, staze i putovi različite dužine i težine kroz atraktivan krajolik; Veći dio odvojen od motornog prometa; Dio tematiziran

Sportsko-rekreacijski centri: Centri sportova na moru i kopnu; Mogućnost najma opreme

Prirodne i kulturne 'marker' atrakcije: Uređeni lokaliteti, interpretacijski centri, zbirke, muzeji; Opremljeni turističkom signalizacijom i interpretacijom; Ponuda vođenih obilazaka

Trgovina: 'Krčki dućan' s lokalnim, otočkim i hrvatskim proizvodima

'Turistički prijevoz': Kružni 'hop on – hop off' cestovni prijevoz (npr. mini-bus), mogućnost prihvata bicikla

- Turističke informacije: Centar za posjetitelje otoka Krka; Sustav TIC-eva

Tematsko profiliranje turističkih klastera otoka Krka

U kontekstu turističkog razvoja prostor otoka Krka moguće je podijeliti u osam klastera. Bez potrebe njihovog preciznog teritorijalnog određivanja, sedam ih se veže za obalni prostor svake od otočkih jedinica lokalne samouprave, odnosno podrazumijeva klastere Omišlja, Dobrinja, Malinske, Vrbnika, Krka, Punta i Baške, dok se osmi i najveći među njima odnosi na središnji, 'zeleni' prostor otoka koji sve jedinice lokalne samouprave dijele i koji ih povezuje.

Iako svi obalni klasteri imaju potencijal razvijati ukupnu ponudu predviđenih turističkih proizvoda (Točka 7.3.) i sukladno tome svi ulažu u razvoj široke palete u mnogočemu sličnih turističkih sadržaja, različita prostorna obilježja, atrakcijska osnova i identitet mjesta istovremeno omogućuju klastersko tematsko profiliranje i diferencijaciju. Središnji, 'zeleni' prostor dodatno pridonosi mogućem diverzitetu. Radi se, pri tome, o komplementarnim 'specijalizacijama' čije isticanje potvrđuje brend koncept i jača imidž otoka Krka kao mjesta koje 'ispunjava' brojnošću sadržaja i raznolikošću iskustava.

Slika 7.6. Tematski profili turističkih klastera otoka Krka

Izvor: Institut za turizam

U tom smislu, pojedini se klasteri otoka Krka pozicioniraju na sljedeći način:

Omišalj Zabava

Glavne atrakcije:

Tematski zabavni park Voz- Peškera

Sportsko-rekreacijske zone Selo i Veli vrh

Pozicioniranje:

Klaster Omišalj otočko je središte, prije svega, obiteljske zabave. Kao kontrapunkt industrijom i prometnom infrastrukturom opterećenom prostoru, ovdje se nalazi 'grozd' visoko atraktivnih zabavnih i rekreacijskih sadržaja koji imaju potencijal generirati i regionalnu prepoznatljivost otoka Krka.

Dobrinj Zdravlje

Glavne atrakcije:

Zdravstveno-lječilišni kompleks Meline

Wellness centri (samostalni, u smještajnim objektima) Pješačke i biciklističke staze

Ugostiteljska ponuda zdrave i prirodne hrane

Pozicioniranje:

Valorizirajući ljekoviti mulj u uvali Soline i tržišnu atraktivnost talasoterapije te kroz ponudu specijaliziranog zdravstveno-lječilišnog i više wellness centara, klaster Dobrinj pozicionira se kao vodeća destinacija zdravstvenog turizma na otoku Krku. Jedinstvenim korištenjem prirodnog blata na Kvarneru, jača poziciju regije kao najbolje destinacije zdravstvenog turizma na Jadranu.

Malinska	Ugoda

Glavne atrakcije:

Uređena gradska promenada Bogati gradski parkovi

Uređene i tematizirane plaže duž zaljeva (niz plaža u zaljevu Dubašnica)

Koncentracija šarmantnih hotela i ugostiteljskih punktova

Pozicioniranje:

S koncentracijom malih i boutique hotela visoke kategorije i dojmljivog uređenja, raznolikom i šarmantnom ugostiteljskom ponudom, uređenom obalnom promenadom, bogatom javnom hortikulturom, dugim potezom zaljevom zaštićenih plaža i gostoljubivim domaćinima, Malinska postaje pojam ugode turističkog odmora na Krku.

Vrbnik Eno-gastronomija

Glavne atrakcije:

Uređena povijesna jezgra grada Vinogradi u Vrbničkom polju, vinska cesta s kušaonicama

Vinski hotel

Raznolikost u ponudi kvalitetnih ugostiteljskih objekata

Pozicioniranje:

Status vrbničke žlahtine kao ikone otoka Krka i svakako jednog od vina-ikona Hrvatske, uz stalno rastuću ponudu i kvalitetu restorana, konoba, bistroa i kušaona smještenih u nadasve dojmljivim ambijentima povijesne gradske jezgre ili Vrbničkog polja, osiguravaju Vrbniku status suverenog središta otočke eno-gastronomske scene.

Krk Kultura

Glavne atrakcije:

Uređena povijesna jezgra grada Zidine, kaštel, katedrala, Košljun, Frankopani, manifestacije

Suvremena kulturna scena (K2UB, multimedijalni centar i sl.)

Pozicioniranje:

Oblikovan tijekom 3000 godina neprekidnog života te definiran antičkim rasterom ulica, srednjevjekovnim gradskim zidinama, frankopanskim kaštelom, sakralnim kompleksima, ali i hrabrim suvremenim intervencijama, ovaj 'Presjajni grad Krčana' neprikosnoveno je kulturno središte otoka Krka.

Punat Nautika

Glavne atrakcije:

Uređena obalna promenada 'Open air' muzej pomorstva, brodogradnje i ribarstva

Muzej drvene brodogradnje Marina Punat

Pozicioniranje:

Lokacija u jednoj od najzaštićenijih jadranskih uvala određuje poziciju Punta kao, prije svega, mjesta brodova, odnosno nekada mjesta brodogradilišta, a danas, uz to, i mjesta najveće i najbolje marine na otoku Krku te među najnagrađivanijima u Hrvatskoj.

Baška	Outdoor

Glavne atrakcije:

Uređena Vela plaža Raznolika ponuda uređenih biciklističkih, planinarski i

pješačkih staza te penjališta

Uređene sportske zone i ronilački centri

Pozicioniranje:

Dva paralelna gorska lanca, najviši otočki planinski vrh, najveći broj planinarskih i pješačkih staza, sportska penjališta po stijenama s više od 100 opremljenih smjerova, ronilački centri, pa čak i najljepša, skoro dva kilometra duga otočka plaža pozicioniraju Bašku kao najjače mjesto outdoor aktivnosti na otoku Krku.

Središnji Krk Zelena oaza

Glavne atrakcije:

Vrbničko i Baško polje, uređeni maslinici; ponuda OPG-a, kooperativa, malih sirana; lokalni eko proizvodi

Uređena sela

Etno-sela, suhozidi, mrgari Uređeni sustavi staza Botanički vrt i poučne staze

Pozicioniranje:

Revitaliziran središnji, ruralni otočki prostor, s maslinicima, vinogradima, poljima, vrtovima, čak i onim botaničkim, mrgarima, suhozidima, stazama i vidikovcima te uređenim tradicionalnim selima, doduše, i s nekim novim, privremenim stanovnicima, zelena je oaza ili – utočište – otoka Krka.

Akcijski plan

Ostvarenje vizije i ciljeva turizma otoka Krka do 2020. godine ovisi o učinkovitom i posvećenom provođenju ključnih mjera razvoja turizma. To podrazumijeva koncensus nositelja vlasti jedinca lokalne samouprave o potrebi usuglašavanja i koordiniranja aktivnosti koje kreiraju zajedničku sliku otoka Krka kao turističke destinacije te o potrebi provođenja zajedničkih mjera/aktivnosti/projekata koje određuju dugoročnu konkurentnost i održivost turističkog gospodarstva Otoka u cjelini. Uspješna realizacija postavljene strategije podrazumijeva i uspostavu jakog i odgovornog projektnog tima nadležnog za operacionalizaciju koncepcije razvoja turizma otoka Krka, uključujući razvojne dionike iz sfere civilnog sektora te društvenog i gospodarskog života. Plan ostvarenja koncepcije turističkog razvoja otoka Krka podrazumijeva realizaciju 25 mjera svrstanih u četiri programska područja:

Unapređenje iskustava gostiju

Razvoj smještajne i eno-gastro ponude

Povećanje mobilnosti posjetitelja

Jačanje organizacijske podrške razvoju turizma

Slika 8.1. Programska područja i mjere upravljanja održivim razvojem otoka Krka

Izvor: Institut za turizam

U nastavku se predložene mjere upravljanja održivim razvojem otoka Krka detaljnije obrazlažu, uključujući njihov sadržaj/opis, područje obuhvata, aktivnosti realizacije, nositelje i razdoblje realizacije. Pri tome su Informacije o aktivnostima/projektima pojedinih JLS dobivene su na osnovi provedene ankete i intervjua kao i analize raspoloživih planskih dokumenata (prostorni planovi, strategije razvoja i sl.).

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
8.1. Unapređenje iskustava gostiju
Uređenje mjesta
Cilj:	Općina Omišalj: Omišalj – Labirint povijest Općina Omišalj
Povećanje ambijentalnosti naselja otoka Krka	(građevinsko-tehnički zahvati; atrakcije)

Opis:	Općina Omišalj: Program uređenja i turistifikacije Općina Omišalj
Osim što podiže kvalitetu života lokalnog stanovništva, uređenost	Omišlja

turističkih destinacija važan je element zadovoljstva posjetitelja i	Općina Omišalj: Program uređenja i turistifikacije Općina Omišalj
temelj destinacijske atraktivnosti. Polazeći od definiranih točaka vizije	Njivica

i tržišnog pozicioniranja pojedinih destinacija, stvaranje pozitivnog	Općina Omišalj: Uređenje parka i šetnica 'Pod crikvun
iskustva boravka u destinacijama specifičnog i autentičnog 'duha	Rosulje'	Općina Omišalj

mjesta' podržava se poštivanjem autohtone graditeljske tradicije i	Općina Omišalj: Sanacija šetnice Put mora Općina Omišalj
materijala, uređenjem javnih površina i sadržaja (trgovi, obalni

pojasevi, obnova zapuštenih zgrada i fasada, revitalizacija povijesnih jezgri) i/ili uvođenjem novih namjena i sadržaja, ali također i zahvatima

Općina Omišalj: Uređenje obalne šetnice: Njivice – Kijac Općina Omišalj
poput funkcionalnog i dekorativnog osvjetljavanja, hortikulturnog

Općina Dobrinj: Uređenje obale Šilo	Općina Dobrinj
uređenja i sl.

Mjerom se jedinice lokalne samouprave Otoka usmjeravaju prema

Općina Dobrinj: Uređenje vidikovca 'Zvonik', Dobrinj	Općina Dobrinj
vremenski i sadržajno usklađenim aktivnostima uređenja pojedinih

naselja odnosno lokaliteta i objekata. Jednako tako, uspostavljaju se i otočke smjernice vezane uz smjerove i načine urbanističko- arhitektonskog održavanja 'duha mjesta' i tradicijske gradnje.

Općina Malinska – Dubašnica: Uređenje centra Malinske s obalnim pojasom	Općina Malinska – Dubašnica

Općina Malinska – Dubašnica: Uređenje parkova Općina Malinska – Dubašnica
Općina Vrbnik: Obnova svih ulica i trgova u užoj Općina Vrbnik
povijesnoj jezgri

Općina Vrbnik: Obnova pročelja javnih zgrada u užoj Općina Vrbnik
povijesnoj jezgri

Općina Vrbnik: Luka slobode - Park kulture i kreativnih	Općina Vrbnik
industrija (Namori)

Općina Vrbnik: Izgradnja Parka poznatih ličnosti i	Općina Vrbnik
glagoljice

Općina Vrbnik: Multimedijalni kulturni centar	Općina Vrbnik
Grad Krk: Uređenje gradske jezgre Grad Krk

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Grad Krk: Sanacija i uređenje gradskih bedema Grad Krk

Grad Krk: Vrtovi grada (uređenje krčke doline, staza, Grad Krk vidikovaca, odmorišta, labirinta, školskog vrta)

Općina Punat: Uređenje centralnog trga naselja Punat Općina Punat

Općina Punat: Uređenje parkova u naselju Punat Općina Punat

Općina Punat: Izgradnja multifunkcionalnog objekta Općina Punat (zabavni/kulturnim/trgovački sadržaji)

Općina Punat: Uređenje obalne promenade Općina Punat

Općina Baška: Uređenje mjesta (ulica) – Baška Općina Baška

Općina Baška: Uređenje mjesta (ulica) – Jurandvor Općina Baška

Općina Baška: Uređenje mjesta (ulica) – Draga Općina Baška Bašćanska

Otok Krk: Smjernice o načinima urbanističko- arhitektonskog održavanja 'duha mjesta'

TZ otoka Krka

Uređenje i turističko aktiviranje prirodnih i kulturnih resursa otoka Krka
Cilj:	Općina Omišalj: Revitalizacija spomeničke baštine
Održiva turistifikacija vrijedne prirodne i kulturne baštine otoka Krka	Fulfinum-Mirine; arheološki park

te uspostavljanje novih atrakcija	Općina Omišalj: Landauf – kuća muzej	Općina Omišalj
Opis:

Bogatstvo zaštićene prirodne i kulturne baštine (četiri posebna	Općina Omišalj: Plan stavljanja Jezera u turističku
ornitološka i šumska rezervata, brojne kulturno povijesne cjeline te	funkciju

pojedinačna kulturna dobra), ali i druge atrakcije Otoka, posebice iz	Općina Malinska – Dubašnica: Uređenje Dubašljanske	Općina Malinska –
domene kulture života i rada, predstavljaju osnovicu širenja palete	kuće baštine, Bogovići	Dubašnica

turističkih proizvoda i podizanja konkurentnosti cjelokupnog lanca vrijednosti odnosno kreiranja pozitivnih iskustava. Stoga se planiraju i realiziraju projekti održivog turističkog aktiviranja prirodne i kulturne baštine koji podrazumijevaju ulaganje u podizanje kvalitete postojeće i izgradnju nove turističke infrastrukture usmjerene na osiguranje	Općina Malinska – Dubašnica: Sv. Vid – mali muzej s nalazima ranokršćanskog naselja Cickini	Općina Malinska – Dubašnica

Općina Vrbnik: Uređenje muzejskog prostora 'Tragom vrbničke baštine'	Općina Vrbnik

Općina Vrbnik: Uređenje 'Etno kuće'	Općina Vrbnik
mogućnosti	obilaska,	dostupnosti,	informacija	te	pružanja

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
tematiziranih edukativnih, zabavnih i rekreativnih sadržaja, ali i	Općina Vrbnik: Sanacija ribarskih kućica u Vrbniku	Općina Vrbnik
sadržaja vezanih uz sanitarije, odlagališta otpada, ugostiteljske i

trgovačke usluge, odmorišta/igrališta, vođenje i radionice.	Općina Vrbnik: Organizacija upravljanja projektom Općina Vrbnik
Kao aktivnost koja ima potencijal osigurati repozicioniranje otoka Krka	razvoja kulturnog turizma

na turističkom tržištu izdvaja se projekt osmišljavanja i uspostavljanja	Grad Krk: Centar za kulturu grada Krka Grad Krk
Integralnog – eko muzeja otoka Krka (projekt se detaljnije razrađuje u

poglavlju 9).	Grad Krk: Uređenje multimedijalnog kulturnog centra Grad Krk
u gradu Krku

Grad Krk: Uređenje interpretacijskog centra u Krku Grad Krk i PGŽ
Grad Krk: Izgradnja multifunkcionalnih dvorana (Velika	Grad Krk
vijećnica, Dom kulture, trgovački centar)

Grad Krk: Provedba projekta 'Ornitološki rezervat Grad Krk
Ponikve'

Grad Krk: Uređenje park šume Košljun	Grad Krk
Općina Punat: Koncept Muzeja pomorstva, Općina Punat
brodogradnje i ribarstva ('open air' muzej)

Općina Punat: Razrada koncepta Muzeja drvene Općina Punat
brodogradnje

Općina Baška: Valorizacija mlinova, perila i mrgara Općina Baška
Općina Baška: Jadranska kulturna baština Općina Baška
Općina Baška: Vinsko raskrižje	Općina Baška
Općina Baška: Izgradnja glagoljaškog centra Jurandvor- Općina Baška
Sv. Lucija

Općina Baška: Valorizacija etnografskog muzeja Općina Baška
Općina Baška: Rekonstrukcija i uključivanje u ponudu	Općina Baška
objekata u vlasništvu Općine

Općina Baška: Valorizacija arheoloških nalazišta Općina Baška

Cilj i opis mjere	Područje obuhvata/Aktivnosti	Nositelji	2017.	Realizacija 2018. 2019. 2020.
Projekt repozicioniranja otoka Krka: Integrirani – eko KGKiOOK18 i TZ Otoka Krka muzej otoka Krka
Unapređenje kvalitete plažnog prostora i integralno upravljanje plažama
Cilj:	Općina Omišalj: Uređenje plaže Večja	Općina Omišalj
Pozicioniranje otoka Krka kao kvarnerskog lidera u kvaliteti ponude

plaža	Općina Omišalj: Uređenje plaža i obalne zone Njivice-	Općina Omišalj
Opis:	Kijac

Na području otoka Krka nalaze se neke od najljepših plaža Kvarnera i	Općina Dobrinj: Uređenje plaža	Općina Dobrinj
Jadrana, no, iako primarna turistička atrakcija i motiv dolaska gostiju,

plaže su još uvijek u velikoj mjeri zapušten resurs,	a naročito	Općina Malinska – Dubašnica: Uređenje plaža	Općina Malinska – Dubašnica
problematičan u vrijeme 'špice' turističke sezone (gužve, zagađenje

mora, nedostatak parkiranja i sl.). To potvrđuju i rezultati praćenja	Općina Vrbnik: Uređenje i opremanje plaža	Općina Vrbnik
zadovoljstva gostiju koji ukazuju da su 'opremljenost i uređenost plaža'

među lošije ocijenjenim elementima ponude. Nameće to potrebu bitnog unapređenja niza elemente ponude vezane uz plažni prostor. Podizanje zadovoljstva posjetitelja podrazumijeva unapređenje pristupa, parkinga, sanitarno-higijenskih uvjeta, uključujući praćenje kvalitete mora, sigurnosti te prilagođavanja ciljnim tržišnim segmentima destinacije kroz tematiziranje plaža i sukladno podizanje obujma i kvalitete rekreacijskih, sportskih, zabavnih i ugostiteljskih

Grad Krk: Proširenje i uređenje javnih plaža (plaže za invalide i starije osobe)	Grad Krk

Grad Krk: Uređenje plaže Dražica s vježbalištem na otvorenom	Grad Krk

Općina Punat: Komunalno opremanje prirodnih plaža Punat-Stara Baška	Općina Punat

Općina Punat: Idejni projekt montažnog sistema plaža	Općina Punat
sadržaja. U tom smislu potrebno je pokrenuti implementaciju

Regionalnog programa uređenja i upravljanja morskim plažama na

Općina Baška: Uređenje Vele plaže	Općina Baška
području PGŽ u kojem su obuhvaćene i plaže otoka Krka.

S obzirom na željenu poziciju otoka Krka kao kvarnerskog lidera u kvaliteti plaža, a i u kontekstu šireg pozicioniranja Otoka kao najbolje destinacije za obiteljski odmor na Jadranu, nameće se potreba razrade

Općina Baška: Uređenje plaže Zablaće-Zarok i zone sporta	Općina Baška

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Krčke plaže	KGKiOOK i TZ Otoka Krka
sustava dodatnih, zajedničkih 'krčkih nadstandarda' i usuglašenog

upravljanja plažama na razini cijelog Otoka.

Razvoj i uređenje staza, putova, šetnica i tematskih cesta
Cilj:	Općina Dobrinj: Uređenje biciklističkih staza	Općina Dobrinj i TZ Općine Dobrinj

18 KGKiOOK – Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka.

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Širenje i podizanje atraktivnosti mreže pješačkih i biciklističkih staza i ruta otoka Krka te uspostavljanje turističkih tematskih cesta Opis: Bogata ponuda biciklističkih i pješačkih staza, puteva i ruta jedna je od prepoznatljivih značajki turističke ponude otoka Krka dok biciklistička 11,5 km duga staza Malinska – Punat predstavlja jednu od najprepoznatljivijih staza na Kvarneru. Daljnji razvoj ove ponude bitno pridonosi željenom pozicioniranju otoka Krka kao najboljeg otoka za sportsko-rekreacijski odmor na Jadranu. Mjerom se osigurava širenje postojećeg sustava staza te uspostavljanje zaokružene otočka mreža glavnih i kapilarnih staza i ruta. Cijeli se sustav sadržajno upotpunjuje turističkom signalizacijom i interpretacijom, gastro sadržajima te vidikovcima, odmorištima i igralištima/izletištima, pokretnim sanitarijama, odlagalištima otpada, a posebno važno je i tematiziranje pojedinih staza. Razrađuju se itinereri prikladni različitim temama (npr. prirodna i kulturna baština, kultura života i rada, eno-gastronomija, rekreacija i sl.) te se osigurava ponuda pripadajućih sadržaja uz/u blizini staze.. Podržavajući proizvod sporta i rekreacije (hodanje, penjanje, adrenalinski sportovi), razvoj ponude staza, putova i šetnica podrazumijeva njihovo prilagođavanje različitim interesnim i dobnim skupinama, organizaciju stručnog vođenja i škola, ali i različitih natjecanja (npr. sportsko penjanje, trekking, downhill i sl.). Dodatno podizanje atraktivnosti moguće je ostvariti povezivanjem staza s različitim edukativnim sadržajima (npr. botanički vrt, interpretacijske točke i sl.). Unapređenje otočke ponude uključuje i razvoj novih turističkih atrakcija kao što su panoramske žičare koje posjetiteljima mogu na ekološki prihvatljiv način pružiti mogućnost istraživanja bitno većeg, često i teško pristupačnog, područja te jedinstvene vizure i opuštajući doživljaj. U tom smislu, predviđena je realizacija ujedinjavajućeg otočkog projekta koji ima potencijal repozicionirati Krk kao turističku destinaciju.	Općina Dobrinj: Uređenje šetnica Općina Dobrinj i TZ Općine Dobrinj

Općina Malinska – Dubašnica: Izgradnja šetnica i Općina Malinska – biciklističkih staza 'lungo mare' duž obalnog pojasa Dubašnica: i TZ Općine Malinska – Dubašnica

Općina Vrbnik: Opremanje biciklističkih i pješačkih Općina Vrbnik i TZ Općine staza Vrbnik

Općina Vrbnik: Uređenje vinske ceste s kušaonicama (bijela cesta oko Vrbničkog polja)	Općina Vrbnik i TZ Općine Vrbnik

Grad Krk: Biciklističke i pješačke staze (kontinuirano) Grad Krk i TZ Grada Krka

Grad Krk: Projekt 'Šetnice i biciklističke staze na području Šotoventa'	Grad Krk i TZ Grada Krka

Grad Krk: Uređenje puta uz uvalu Jarjacul	Grad Krk i TZ Grada Krka

Grad Krk: Izgradnja spoja biciklističke staze i šetnice Dunatu	Grad Krk i TZ Grada Krka

Općina Punat: Sustav biciklističkih staza Općina Punat i TZ Općine Punat

Općina Punat: Uređenje obalne promenade kamp Pile Općina Punat i TZ Općine - kamp Konobe Punat

Općina Punat: Razvoj tematskih putova (vino, Općina Punat i TZ Općine maslinovo ulje, gastronomija) Punat

Općina Baška: Izgradnja žičare Zarok	Općina Baška i TZ Općine Baška

Općina Baška: Razvoj poučnih i eko staza Općina Baška i TZ Općine Baška

Općina Baška: Poučna staza Baško polje	Općina Baška i TZ Općine Baška

Općina Baška: Uređenje 2 nove mountain bike staze Općina Baška i TZ Općine Baška

Općina Baška: Daljnje uređenje postojećih staza (npr. Općina Baška i TZ Općine odmorišta, vidikovci i sl.) Baška

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Sustav staza TZ otoka Krka otoka Krka

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Izgradnja sportskih centara na moru i kopnu
Cilj:	Općina Omišalj: Sportski centar Omišalj (uređenje
Širenje destinacijske ponude usluga usmjerenih na sport i rekreaciju	postojećeg centra, dvorana, bazen, tenis itd.)

Opis:	Općina Omišalj: Razrada koncepta najbolje uporabe	Općina Omišalj
Mjera podrazumijeva razvoj sportsko-rekreacijske ponude na kopnu i	rekreacijske zone Veli vrh

moru prilagođene različitim ciljnim segmentima potražnje jačajući	Općina Omišalj: Razrada koncepta najbolje uporabe	Općina Omišalj
poziciju otoka Krka kao najbolje otočke destinacije za sportsko-	rekreacijske zone Selo

rekreacijski odmor na Jadranu. Predviđene aktivnosti kreću se u	Općina Dobrinj: Uređenje fitnessa na otvorenom	Općina Omišalj
rasponu od osuvremenjivanja postojeće ponude i izgradnje novih

sadržaja do uspostavljanja i unapređenja širokog spektra usluga povezanih sa sportom i rekreacijom kao glavnim motivom putovanje odnosno sa sportsko-rekreacijskim aktivnostima kao važnom	Općina Vrbnik: Izgradnja multifunkcionalne sportske Općina Vrbnik dvorane

Općina Vrbnik: Izgradnja sportskog parka	Općina Vrbnik
sporednom aktivnosti i elementom sveukupnog zadovoljstva brojnih

drugih ciljnih segmenata posjetitelja (grupni i individualni trening,

Općina Vrbnik: Uređenje Centra ronjenja Općina Vrbnik i privatni investitor
škole i edukacijski programi, najam opreme i servis, manifestacije,

sportske pripreme i sl.). Uz podršku realizaciji niza projekata planiranih u JLS, mjera je usmjerena i na sagledavanje mogućnosti/opravdanosti pokretanja

Grad Krk: Izgradnja i uređenje vanjskih sportskih igrališta	Grad Krk

Grad Krk: Izgradnja i uređenje bazena Dražica	Grad Krk
inicijativa za realizaciju novih projekata u sferi adrenalinskih sportova,

golfa te plivanja (bazeni).

Grad Krk: Izgradnja i uređenje zgrade Jedriličarskog
kluba Plav	Grad Krk

Grad Krk: Izgradnja i uređenje	Grad Krk
sportskog centra Josip Pepi Uravić

Grad Krk: Izgradnja i uređenje sportsko-rekreacijske	Grad Krk
zone Lizer

Otok Krk: Plan razvoja sportske infrastrukture iz	TZ otoka Krka
perspektive turističkog razvoja

Unapređenje ponude nautičkog turizma
Cilj:	Općina Omišalj: Ribarska obala, Njivice	Lučka uprava Krk, Općina Omišalj
Povećanje konkurentnosti proizvoda nautičkog turizma otoka Krka

Opis:	Općina Omišalj: Marina Voz Peškera (u okviru	Lučka uprava Krk, , Općina
Tržišni trendovi u nautičkog turizmu, kako jahting tako i kruzing	definiranja koncepta korištenja cijele zone)	Omišalj

Općina Malinska – Dubašnica: Uređenje lukobrana	Lučka uprava Krk, Općina Malinska - Dubašnica
segmentu, upućuju na stalan rast kvalitete ponude, razvoj 'čistih'

tehnologija, razvoj novih proizvoda te pojavu novih segmenata

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
potražnje. Skraćuje se boravak nautičara na plovilu uz rast aktivnosti	Grad Krk: Rekonstrukcija krčke luke (nautički i
kojima se bave tijekom putovanja.	komunalni vezova, privez malih kruzera)
Mjerom se stoga razvoj nautičke ponude usmjerava prema podizanju	Općina Punat: Uređenje javne luke	Lučka uprava Krk, Općina Punat
razine usluga priveza i boravka plovila u lukama nautičkog turizma i
lukama otvorenim za javni promet te obogaćivanju i podizanju	Općina Punat: Izgradnja nautičkog tehnološkog parka	Općina Punat
kvalitete popratnih sadržaja i njihove komercijalizacije/paketiranja
prilagođenih očekivanjima i potrebama različitih segmenata nautičkih	Općina Baška: Rekonstrukcija i dogradnja luke Baška Lučka uprava Krk, Općina
turista. Jednako tako, potiče se i izgradnja novih vezova za privez	(komunalni i nautički vezovi) Baška
brodica i jahti u lukama nautičkog turizma te lukama otvorenim za	Općina Baška: Izgradnja luke i marine Sorbova	Lučka uprava Krk, Općina Baška
javni promet, uključujući i izgradnju infrastrukture za prihvat malih i
boutique brodova na kružnim putovanjima. Posebna se pozornost pridaje promociji primjene suvremenih metoda zaštite eko-sustava.
Otok Krk: Sustav zbrinjavanja otpada povezan sa sidrenjem izvan luka Ponikve d.o.o.
Izgradnja tematskih parkova
Općina Omišalj: Procjena koncepta najbolje uporabe i Općina Omišalj u suradnji s
opravdanosti izgradnje aquaparka Kijac privatnim investitorom
Općina Omišalj: Njivice – Kijac pustolovno-tematski Općina Omišalj
park
Općina Dobrinj: Izgradnja parka za vodene sportove	Općina Dobrinj suradnji s
(Aquapark Čižići)	privatnim investitorom
Općina Dobrinj: Uređenje tematskih (prirodnih)	Općina Omišalj
parkova
Grad Krk: Izgradnja tematskog parka Grad Krk u suradnji s privatnim investitorom
Općina Baška: Izgradnja zabavnog centra Zablaće Općina Baška u suradnji s privatnim investitorom
Cilj:

Širenje destinacijske ponude usluga usmjerenih na zabavu i rekreaciju

Opis:

Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine (NN 55/13) prepoznaje tematske zabavne parkove kao novu atrakcijsku osnovu u funkciji generiranja dodatnih motiva dolaska, ravnomjernije prostorne distribucije potražnje te povećanja turističke potrošnje. Neovisno o tipu parka koji se uobičajeno razlikuju prema vrsti, temi i sadržajima (npr. 'water-fun', adrenalinski, zabavno-poučni, itd.), uspostavljaju se pretpostavke za razvoj društveno opravdanih investicijskih projekata usmjerenih na lokalnu destinacijsku potražnju, odnosno i otočku, pa čak i regionalnu i međunarodnu. Polazeći od iskazanih poduzetničkih interesa te razvojnog potencijala pojedinih lokacija na Otoku, sagledavaju se poželjni poslovno-upravljački koncepti, usklađuju razvojni prioriteti i sagledava društvena opravdanost odnosno daje eventualna podrška izmjenama prostorno planske dokumentacije.

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Koncept razvoja TZ Voz-Peškera

Općina Omišalj uz u suradnji s PGŽ i TZ Otoka Krka/KGKiOOK

Osnaživanje sustava manifestacija otoka Krka
Cilj: Širenje destinacijske ponude zabave i jačanje prepoznatljivosti otoka Krka Opis:	Općina Omišalj: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općina Omišalj i TZ Općine Općine Omišalj

Općina Dobrinj: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općina Dobrinj TZ Općine Općine Dobrinj

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.	Uz daljnji razvoj ponude manifestacija na razini JLS, mjera je usmjerena na stvaranje nekoliko nacionalno, pa čak i međunarodno prepoznatljivih manifestacija. To je moguće kroz jačanje pojedinih i/ili povezivanje te sadržajno i vremensko koordiniranje već postojećih srodnih manifestacija u jedno značajnije događanje. Usmjerava se prema odabranim tematskim područjima u skladu s najvažnijim turističkim proizvodima i ciljnim segmentima Otoka, a posebice u sferi obiteljskog odmora, eno-gastronomije, sporta i rekreacije te kulture.

Aktivnost je usmjerena i na sagledavanje poželjnosti i mogućnosti pokretanja manifestacije(a) i/ili festivala orijentiranih na međunarodnu potražnju mladih gostiju.

Općina Malinska –Dubašnica: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općine

Općina Vrbnik: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općina Vrbnik i TZ Općine Općine Vrbnik
Grad Krk: Realizacija tradicionalnih manifestacije Grad Krk i TZ Grada Krka Grada
Općina Punat: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općina Punat i TZ Općine Općine Punat
Općina Baška: Realizacija tradicionalnih manifestacije Općina Baška i TZ Općine Općine Baška
Otok Krk: Ocjena potencijala i mogućnosti povezivanja postojećih manifestacija pojedinih JLS u jedinstvena otočka događanja

Općina Malinska – Dubašnica i TZ Općine

TZ otoka Krka

Otok Krk: Ocjena potencijala ponude manifestacija TZ otoka Krka usmjerenih na mlade

Otok Krk: Organiziranje zajedničkog tržišnog nastupa TZ otoka Krka
Unapređenje sustava komunikacije

Cilj:

Povećanje prepoznatljivosti i poželjnosti otoka Krka te podizanje razine informiranosti gostiju

Opis:

Mjera obuhvaća daljnji razvoj sustava komunikacije otoka Krka i pojedinačnih otočkih destinacija s turističkim tržištem. Radi se o inovaciji tekstualnog i slikovnog sadržaja koji se koristi u promociji te o unapređenju oblika promocije i osuvremenjivanju načina informiranja gostiju. Podrazumijeva intenziviranje online promocije i odnosa s javnošću, prilagođavanje offline komunikacije potrebama gostiju te inoviranje promocijskih konstanti, odnosno optimiziranje sustava informacijskih centara i uspostavu otočkih standarda za izradu

Općina Omišalj: Poslovno-upravljački koncept otočkog Centra za posjetitelje (proširenje postojećeg projekta PUO u nadležnosti ARZ d.d.)

Općina Omišalj u suradnji s ARZ d.d. i TZ Kvarnera, TZ otoka Krka

Općina Vrbnik: Brendiranje i Tim promotora Vrbnika Općina Vrbnik i TZ Općine Vrbnik
Općina Punat: Unapređenje sustava smeđe Općina Punat i TZ Općine signalizacije i interpretacije Punat
Projekt repozicioniranja otoka Krka: Otočki TZ otoka Krka komunikacijski sustav
i primjenu turističke signalizacije i interpretacije.

Uvođenje Krk Card-a
Cilj: Otok Krk: Osmišljavanje programa Kvarner Card TZ otoka Krka i TZ JLS otoka Krka

Cilj i opis mjere	Područje obuhvata/Aktivnosti	Nositelji	Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Otok Krk: Verifikacija i implementacija programa	TZ otoka Krka i TZ JLS otoka Krka
Otok Krk: Sustav poticanja/podrške pružateljima usluga	TZ otoka Krka
Otok Krk: Kontrola realizacije i kvalitete usluga	TZ otoka Krka
Podizanje razine potražnje/kupnje različitih izvansmještajnih usluga na području otoka Krka

Opis:

Uspostavljanje programa odnosa s kupcima zasnovanog na vezanoj prodaji različitih izvansmještajnih usluga na području Otoka kao oblika 'kupnje unaprijed' (pre-paid) odnosno kao stjecanja prava na kupnju pojedinih proizvoda i usluga uz popust. Uobičajeno je da takva karta/ulaznica, uz unaprijed definirano trajanje, objedinjuje mogućnost korištenja usluga javnog prijevoza (uključujući i hop on – hop off linije), ulaska u različite ustanove i atrakcije (npr. muzeji, interpretacijski centri, žičare i sl.) te mogućnost kupnje destinacijskih ili otočkih proizvoda i usluga uz popust (primjerice korištenje sportskih sadržaja, suveniri i sl.).

Uspješna realizacija pretpostavlja praćenje uspješnosti i kvalitete

usluga, ali i poticanje pružatelja usluga na uključivanje u program.

Poticanje razvoja destinacijskih menadžment kompanija
Cilj:	Općina Omišalj: Jačanje funkcija DMK Općina Omišalj
Jačanje destinacijskog lanca vrijednosti te povećanje potrošnje turista

Opis:	Otok Krk: Razvoj tržišno održivih otočkih složenih TZ otoka Krka i TZ JLS
Važnu ulogu u stvaranju složenih destinacijskih proizvoda imaju	turističkih proizvoda otoka Krka

destinacijske posredničke agencije odnosno destinacijske	TZ otoka Krka i TZ JLS
menadžment kompanije čija održivost i tržišna pozicija ovisi o	otoka Krka

usporednom poznavanju obilježja ciljnih tržišnih segmenata i	Otok Krk: Osiguranje pristupa marketinškim alatima i
razumijevanju poslovanja i pozicioniranja pružatelja usluga. Kako bi se	informacijama	TZ otoka Krka

ubrzalo stvaranje i dostigla željena kvaliteta i specijalizacija takvih turističkih posrednika, uspostavlja se okvir pružanja organizacijske i posredničke pomoći destinacijskim menadžment kompanijama u	Otok Krk: Povezivanje dionika i poticanje vertikalnog udruživanja	TZ otoka Krka

Otok Krk: Promocija županijskih mjera poticanja DMK TZ otoka Krka
razvoju ciljanih (inovativnih) proizvoda kroz osiguranje informacija

vezanih uz praćenje iskustva i zadovoljstva posjetitelja ponuđenim uslugama, osiguranje pristupa marketinškim alatima i informacijama, povezivanje i predstavljanje ponuđačima usluga i sl.

Otok Krk: Praćenja iskustva i zadovoljstva posjetitelja uslugama DMK	TZ otoka Krka

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
8.2. Razvoj smještajne i eno-gastro ponude
Razvoj hotelske ponude

Cilj:

Općina Malinska – Dubašnica: Izgradnja više manjih hotelskih objekata	Privatni investitor
Općina Malinska – Dubašnica: Uspostava/uređenje novog difuznog hotela	Privatni investitor
Općinska Malinska – Dubašnica: Uređenje novog hostela u centru mjesta	Privatni investitor
Općina Vrbnik: Uspostava difuznog hotela	Privatni investitor
Općina Vrbnik: Izgradnja dva mala obiteljska hotela	Privatni investitor
Grad Krk: Izgradnja više hotelskih objekata	Privatni investitor
Grad Krk: Aktivacija turističke zone Torkul	Privatni investitor
Općina Punat: Izgradnja malih tematiziranih obiteljskih hotela	Privatni investitor
Općina Punat: Rekonstrukcija hotela Park	Privatni investitor
Općina Punat: Izgradnja novog hotelskog smještaja i vila Kanajt	Privatni investitor
Projekt repozicioniranja otoka Krka: Razvoj zdravstvenog turizma na otoku Krku	TZ Otoka Krka i KGKiOOK
Ograničenje rasta kapaciteta te unapređenje kvalitete hotelskog i sličnog smještaja prilagođenog očekivanjima i potrebama ciljnih tržišnih segmenata

Opis:

Potencijalni rast hotela i sličnih kapaciteta ograničava se 3.000 novih ležajeva do 2020. godine, s naglaskom na manje – obiteljske – objekte uključujući i difuzne/integralne hotele (1500 novih ležajeva) te aktiviranje zapuštenih/neadekvatno korištenih objekata i greenfield izgradnju na području turističkih zona (1.500 novih ležajeva). U tom smislu, izgradnja se usmjerava prioritetno prema urbaniziranim prostorima, djelomično iskorištenim turističkim zonama odnosno devastiranim/zapuštenim lokacijama (napuštene vojarne, zapušteni hotelski kompleksi). Poticanje aktiviranja zapuštenih lokacija koje narušavaju imidž pojedinih destinacija realizira se uvođenjem komunalnih naknada za pojedine zone čija visina može stimulativno djelovati na odluku o rehabilitaciji prostora i pokretanju gospodarske aktivnosti.

Razvoj hotelske ponude podrazumijeva stalno podizanje kvalitete usluga te tematiziranje i fokusiranje kao i podizanje kategorije postojećih objekata (pretežito prema kategoriji 4 i više zvjezdica). Posebno je važno u procesu tematiziranja i fokusiranja pojedinih objekata osigurati uređenje dodatnih sadržaja odnosno uspostavljanje novih usluga (npr. bazenski, wellness i talasoterapijski sadržaji odnosno zdravstveno turistička ponuda kao i sadržaji za sport i rekreaciju, industriju sastanaka, zabavu te djecu i sl.).

U procesu izgradnje i/ili tržišnog repozicioniranja postojećih objekata, jedinice lokalne samouprave vode brigu o osiguravaju uvjeta za postizanje ekološke, društvene i ekonomske održivosti projekata.

Poseban naglasak stavlja se na promociju primjene suvremenih praksi u sferi pasivne izgradnje/ renoviranja objekata, energetske učinkovitosti te korištenja ekoloških/ lokalnih proizvoda i namirnica u

Općina Dobrinj: Izgradnja zdravstveno-lječilišnog- turističkog centra Meline (Županijski projekt)

Općina Dobrinj u suradnji s PGŽ

uslugama smještana te hrane i pića.

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Razvoj kamping ponude
Općina Omišalj: Kamp Njivice, nastavak uređenja Privatni investitor
Općina Omišalj: Kamp Pušća, uređenje, kategorija 3*, Privatni investitor
300 novih parcela, igrališta i sl.
Općina Vrbnik: Uređenje 2 kampa Privatni investitor
Općina Punat: Osuvremenjivanje kampa Konobe te	Privatni investitor
inovativnog turističkog smještaja
Općina Punat: Rekonstrukcija kampa Pila	Privatni investitor
Općina Punat: Povećanje kapaciteta i	Privatni investitor
osuvremenjivanje kampa Škrila
Cilj:

Rast ponude kvalitetnog kampinškog smještaja prilagođenog očekivanjima i potrebama ciljnih tržišnih segmenata

Opis:

Potencijalni rast kapaciteta kampova i sličnih objekata ograničava se na 1.500 novih ležajeva do 2020. godine. Uz razvoj tematiziranih malih i srednjih kamova radi se na povećanju kvalitete postojeće kamping ponude uključujući povećanje kategorije, uspostavljanje novih sadržaja i inovativnih oblika dodatnog smještaja).

U procesu izgradnje i/ili tržišnog repozicioniranja postojećih objekata, jedinice lokalne samouprave vode brigu o osiguravaju uvjeta za postizanje ekološke, društvene i ekonomske održivosti projekata.

Poseban naglasak stavlja se na promociju primjene suvremenih praksi u sferi pasivne izgradnje i renoviranja objekata, energetske učinkovitosti te korištenja ekoloških proizvoda i lokalnih namirnica u

uslugama hrane i pića.

Razvoj smještajne ponude kućanstava
Grad Krk: Program financijskog poticanja kvalitete	Grad Krk
Općina Punat: Izgradnja B&B	Općina Punat
Općina Punat: Upravljanje kvalitetom obiteljskog smještaja	Općina Punat i TZ Općine Punat
Općina Baška: Izmjene prostornog plana u funkciji povećanja kvalitete nove izgradnje	Općina Baška
Cilj:

Povećanje iskorištenosti komercijalnog smještajnog kapaciteta kućanstava

Opis:

Povećanje iskorištenosti smještajnih kapaciteta u kućanstvima podrazumijeva proširenje sadržaja i povećanje kvalitete ponude (uključujući i unutarnje i vanjsko uređenje objekata te pružanje usluga doručka), ali i podizanje znanja i vještina pružatelja usluga smještaja, proširivanje destinacijske ponude i destinacijskog menadžmenta, kao i interesnog udruživanja, monitoringa kvalitete usluga te informacijske

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Unapređenje i	TZ Otoka Krka i KGKiOOK

transformacija obiteljskog smještaja

podrške i pojačane promocije, s posebnim naglaskom na povećanje

sudjelovanja u sustavu kvalitete Kvarner Family.

U uvjetima konstantnog i ubrzanog rasta smještanih kapaciteta kućanstava, rast novih kapaciteta do 2020. godine dimenzionira se na

1.500 ležajeva što podrazumijeva i prenamjenu dijela postojećih kapaciteta i objekata u obiteljske hotele, pansione ili integralne/

difuzne hotele.

Cilj i opis mjere	2017. 2018. 2019. 2020. Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija

Poseban naglasak stavlja se na promociju primjene suvremenih praksi u sferi pasivne izgradnje i renoviranja objekata, energetske učinkovitosti te korištenja ekoloških proizvoda i namirnica u uslugama smještana te hrane i pića.

U cilju ostvarivanja postavljenog cilja pokreće se zajednička otočka aktivnost unapređenja i transformacije obiteljskog smještaja, kao

jedan od ključnih projekata repozicioniranja otoka Krka.

Razvoj agroturizma
Cilj:	Općina Dobrinj: Promocija gradnje kuća za odmor s
Razvoj kvalitetne ponude agroturizma	bazenima u unutrašnjosti (Kras, Sv. Vid Dobrinjski)

Opis:	Općina Dobrinj: Revitalizacija poljoprivrede i osnivanje	Općina Dobrinj
Razvoj agroturističke ponude na području unutrašnjeg, ruralnog dijela	zadruge

Otoka, podrazumijeva preuređenje i aktiviranje postojećih ili izgradnju	Općina Malinska – Dubašnica: Razvoj koncepta etno-	Općina Malinska –
novih ruralno-turističkih smještajnih objekata dijelom vezanih uz	selo Dubašnice	Dubašnica

obiteljska poljoprivredna domaćinstva. Poseban segment mjere	Općina Malinska – Dubašnica: Očuvanje sela, poticanje	Općina Malinska –
odnosi se na usmjeravanje izgradnje sukladno: (i) urbanističko-	poljoprivrede i stočarstva	Dubašnica

arhitektonskim rješenjima koja uspostavljaju i poštuju ruralni ambijent	Općina Vrbnik: Izgradnja OPG-ova sa smještajem	Općina Vrbnik
naselja te autohtone graditeljske izričaje te (ii) značajkama i

očekivanjima suvremene potražnje. Pri tome se naglašava primjena

Općina Vrbnik: Razvoj ekološke poljoprivrede	Općina Vrbnik
suvremenih praksi u sferi pasivne izgradnje i renoviranja objekata,

energetske učinkovitosti te korištenja lokalnih, ekoloških proizvoda i namirnica u uslugama smještana te hrane i pića. U cilju održivog upravljanja razvojem središnjeg ruralnog prostora Otoka, pokreće se izrada integrirajućeg projekta kojim se pruža okvir njegove dugoročno održive revitalizacije, ali i osigurava tržišno

Grad Krk: Razvoj poljoprivrede (maslinarstvo i stočarstvo)	Grad Krk

Grad Krk: Razvoj robne marke za 'lokalnu i organsku proizvodnju'	Grad Krk

Grad Krk: Banka sjemena autohtonih otočkih vrsta	Grad Krk
repozicioniranje odnosno pozicija najboljeg otoka za ruralni odmor na

Jadranu.

Grad Krk: Eko tržnica	Grad Krk
Grad Krk: Razvoj OPG-ova i turističkih sadržaja u selima	Grad Krk
Općina Punat: Izgradnja OPG	Općina Punat
Općina Punat: Izgradnja nekoliko malih sirana	Općina Punat

Cilj i opis mjere	Područje obuhvata/Aktivnosti	Nositelji	Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Općina Punat: Revitalizacija tradicionalnih mediteranskih kultura	Općina Punat
Općina Baška: Revitalizacija poljoprivrede u Baškom polju	Općina Baška
Projekt repozicioniranja otoka Krka: Razvoj i očuvanje KGKiOOK i TZ Otoka Krka središnjeg ruralnog prostora otoka Krka
Jačanje eno-gastronomske ponude
Općina Omišalj: Povezivanje lokalne proizvodnje i turizma	Općina Omišalj
Općina Punat: Upravljanje kvalitetom gastronomije	Općina Punat
Otok Krk: Poticanje umrežavanja i vertikalne integracije dionika eno-gastro usluge/proizvoda	TZ otoka Krka i TZ JLS
Otok Krk: Poticanje razvoja trgovačke ponude eno- gastro proizvoda otoka Krka	TZ otoka Krka i JLS
Cilj:

Diversifikacija i unapređenje ponude pripreme i usluživanja hrane i pića

Opis:

8.3. Povećanje mobilnosti gostiju
'Hop on - hop off' linije
Grad Krk: Uspostavljanje javne autobusne linije 'City Grad Krk Tour Krk'
Unatoč iznimkama, eno-gastronomska ponuda otoka Krka u uvjetima izuzetno sezonske turističke potražnje nije dovoljno profilirana te ne raspolaže privlačnom snagom da potakne putovanja motivirana eno- gastro iskustvima. Budući da eno-gastro ponuda predstavlja i jedan od ključnih elemenata destinacijskog lanca vrijednosti i važan faktor zadovoljstva posjetitelja, pojačava se intenzitet aktivnosti usmjerenih na unapređenje i diverzifikaciju usluga (ambijent i atmosfera objekta, izbor i kreativnost jela i vina, kvaliteta namirnica, vještine i konzistentnost kuhanja i usluživanja), podizanje prepoznatljivosti, povezivanje te organizaciju specijaliziranih manifestacija i festivala. Jačanje eno-gastronomske ponude otoka Krka povezano je i s širenjem spektra i unapređenjem organizacije tematskih eno-gastronomskih cesta (npr. cesta žlahtine, cesta krčkog maslinovog ulja, cesta krčkog sira, cesta krčke janjetine i sl.) te promocijom korištenja ekoloških i tradicionalnih namirnica u uslugama hrane i pića.

Otok Krk: Provedba povezanih aktivnosti: manifestacije, ceste, promocija Kvarner Gastro/Food KGKiOOK i TZ Otoka Krka
Otok Krk: Pružanje tehničke pomoći za unapređenje i razvoj eno-gastro usluga na području otoka Krka

KGKiOOK i TZ Otoka Krka

Cilj:

Unaprjeđenje mobilnosti posjetitelja i podizanje atraktivnosti obilaska resursno atrakcijske osnove

Opis:

Otok Krk: Analiza potreba/mogućnosti uvođenja cestovnih i/ili morskih 'hop on – hop off' linija

TZ Otoka Krka i KGKiOOK

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.	Uspostavljanje autobusne i/ili morske 'hop on – hop off kružne' turističke linije(a) koja pruža iskustvo sigurnog i udobnog obilaska interesantnih lokacija na području Krka tijekom određenog vremena (primjerice jedan ili više dana) uz stimulativne cijene. Takve turističke linije opremaju se za razgledanje (audio-vizualna interpretacija na različitim jezicima, pokretni krov, wifi, osvježenje) te omogućavaju prihvat opreme specifičnih segmenata potražnje (bicikli, daske za jedrenje i sl.). Iako primarno prijevozno sredstvo, 'hop on - hop off' linija(e) imaju potencijal postati zasebne atrakciju te osigurati/potaknuti komercijalizaciju brojnih usluga Otoka.

Dodatno se sagledava mogućnost uspostavljanja redovnih destinacijskih i međudestinacijskih brodskih linija tijekom glavne, ali i pred i post, sezone koje bi omogućavale bolju otočku povezanost s kopnom (primjerice pravci Opatijska rivijera – Otok Krk ili Crikveničko- vinodolska rivijera – Otok Krk) kao i povezanost između otočkih

Otok Krk: Razmatranje ekonomske opravdanosti pojedinih linija te izbor koncesionara

KGKiOOK i pojedine JLS Otoka

Zračna dostupnost
Otok Krk: Jačanje cestovne povezanosti JLS otoka Krka Pojedine JLS otoka Krka i
i Zračne luke Rijeka KGKiOOK
Otok Krk: Umrežavanje dionika i lobiranje za	Pojedine JLS otoka Krka i
modernizaciju Zračne luke Rijeka	KGKiOOK
Otok Krk: Zajedničko planiranje linija i nastupa na	TZ otoka Krka u suradnji s
daljim tržištima	TZ pojedinih JLS
uzmorskih destinacija te prirodnih i kulturnih atrakcija.

Cilj:

Podići razinu korištenja Zračne luke Rijeka Opis:

Razvojnom strategijom Primorsko-goranske županije 2016.-2020.

modernizacija Zračne luke Rijeka s ciljem osiguranja sigurnosno prometnih uvjeta za odvijanje zračnog prometa sukladno zahtjevima nacionalnih i europskih standarda uvrštena je među strateške županijske projekte.

Uz modernizaciju, podizanje razine korištenja zračne luke Rijeka podrazumijeva i provedbu različitih mjera usmjerenih na povećanje atraktivnosti ove luke za zračne prijevoznike odnosno uvođenje novih linija (npr. cjenovna politika, udruženi marketing, povezivanje destinacija Kvarnera te šireg okružena i zračne luke hidroavionskom mrežom), ali i postupnu snažniju orijentaciju turističkog sektora (posebice na području Krka) na segmente potražnje sklone putovanjima zrakoplovom.

Važno je osigurati i bolju prometnu povezanost zračne luke s najvažnijim

turističkim destinacijama otoka/Kvarnera (autobusne linije i sl.).

Cestovna prometna dostupnost Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020. Nositelji Područje obuhvata/Aktivnosti Cilj i opis mjere Cilj:

Unapređenje otočke destinacijske i interdestinacijske cestovne povezanosti

Opis:

Kapacitet glavne otočke ceste (državna cesta 102) te posebice uskog

Općina Omišalj: Uređenje ceste Jezero-Hotel Beli Kamik

Poboljšanje cestovnog prometa u nadležnosti JLS (studije/ realizacija)

Otok Krk: Unapređenje sustava prometne signalizacije

Općina Omišalj Pojedine JLS otoka Krka

prometnog grla kod Krčkog mosta u razdoblju visoke turističke sezone i/ili lošijeg vremena ne zadovoljava niti potrebe lokalnog stanovništva niti posjetitelja. Stoga se u suradnji s Županijom potiče realizacija projekata povećanja propusnosti tog prometnog pravca (posebno u dijelu od Krčkog mosta do Valbiske).

Ni propusna moć cesta u većini je otočkih mjesta ne zadovoljava, a problem predstavlja i promet u mirovanju. Pretpostavlja to sagledavanje/verificiranje prometnih rješenja unapređenja situacije na lokalnim razinama, u rasponu od prometne i turističke signalizacije do unapređenja/izgradnje prometne infrastrukture.

Posebnu pozornost valja posvetiti i sustavu javnog destinacijskog i međudestinacijskog cestovnog prijevoza kako radi povećanja mobilnosti posjetitelja tako i bitnog povećanja kvalitete života lokalnog stanovništva.

Konačno, povećanje cestovne mobilnosti nalaže i širenje mreže punionica za električna vozila.

u nadležnosti JLS otoka Krka (studije/realizacija)	Pojedine JLS otoka Krka

Otok Krk: Umrežavanje dionika i lobiranje za rješavanje KGKiOOK problema prometa na otoku Krku
Otok Krk: Unapređenje sustava javnog prijevoza Pojedine JLS otoka Krka i KGKiOOK

Jačane organizacijske podrške razvoja turizma Povećanje učinkovitosti sustava turističkih zajednica otoka Krka

Cilj:

Povećanje učinkovitosti upravljanja turizmom na razini Otoka Opis:

Sustav upravljanja turizmom na razini otoka Krka i pojedinih jedinica

lokalne samouprave predstavlja ključan faktor optimiziranja turističkog razvoja u skladu s načelima održivosti. Stoga se osigurava unapređenje upravljačkog i organizacijskog modela destinacijskog

Otok Krk: Razvoj koncepta transformacije funkcija TZ odnosno uspostavljanja funkcija DMO	TZ otoka Krka i TZ JLS

Otok Krk: Stvaranje preduvjeta za funkcionalnu preobrazbu TZ Otoka Krka i pojedinih TZ JLS sukladno

definiranom konceptu transformacije: zadaci,	KGKiOOK i TZ otoka Krka

kadrovi, znanja i vještina, financiranje, učinci

menadžmenta, ali i sustava u cjelini. To podrazumijeva povezivanje i partnerstvo svih ključnih dionika razvoja turizma u cilju koordiniranja aktivnosti te jačanje kadrovske i financijske osnovice za realizaciju

Otok Krk: Uspostavljanje sustava monitoringa

učinkovitosti sustava TZ otoka Krka

KGKiOOK

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.

zajedničkih mjera, projekata i aktivnosti razvoja turizma odnosno uspostavljanje sustava turističkih iskustava (proizvoda) otoka Krka, uklanjanje razvojnih ograničenja u domeni jedinica lokalne samouprave, kao i uspostavljanje informacijske podrške za definiranje i praćenje ključnih indikatora uspješnosti destinacijskog menadžmenta na razini pojedinih jedinica lokalne samouprave te Otoka u cjelini.

Realizacija mjere podrazumijeva i aktivnu i izravnu uključenost predstavničkih, izvršnih i upravnih tijela kao i turističkih zajednica jedinica lokalne samouprave Otoka, uključujući i Koordinaciju Grada Krka i Općina otoka Krka u realizaciji ove Strategije razvoja turizma otoka Krka do 2020. godine kao i provedbu različitih programa podizanja razine svijesti stanovništva i poduzetnika otoka Krka o važnosti i razvojnim potencijalima usuglašenog razvoja turizma Otoka.

Utvrđivanje prihvatnog kapaciteta destinacija i otoka Krka, koncepta održivog razvoja središnjeg ruralnog prostora Otoka te ocjena razvojnog potencijala turističkih zona

Cilj:

Osiguranje uvjeta za uspostavljanje dugoročno održive investicijske

Općina Omišalj: Otvaranje nove T1 zone na području Njivica

Općina Omišalj i JU Zavod za prostorno uređenje PGŽ

politike i razvoja turizma Otoka

Opis:

Općina Baška: Proširenje kapaciteta turističkih zona	Općina Baška i JU Zavod za

prostorno uređenje PGŽ

Polazeći od fizičko, ekološko, infrastrukturnih, kao i socio- demografskih te političko ekonomskih faktora prihvatnog kapaciteta destinacija, utvrđuje se prihvatni kapacitet pojedinih destinacija iz

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Turistički prihvatni kapacitet otoka Krka

Projekt repozicioniranja otoka Krka: Razvoj i očuvanje

KGKiOOK i TZ otoka Krka

perspektive turista koji borave u komercijalnim (smještajni objekti,

središnjeg ruralnog prostora otoka Krka	KGKiOOK i TZ otoka Krka

luke nautičkog turizma), ali i nekomercijalnim kapacitetima (stambeni

objekti, kuće i stanovi za odmor) kao i jednodnevnih posjetitelja (tranzit, izleti i sl.).

Osim aktivnosti pojedinih JLS, mjerom se pokreće realizacija projekta repozicioniranja otoka Krka usmjerenog na utvrđivanje turističkog prihvatnog kapaciteta otoka Krka.

Ocjena prihvatnog kapaciteta destinacija uspostavlja i kvalitetan okvir za procjenu razvojnog potencijala 27 otočkih turističkih zona ugostiteljsko-turističke namjene izvan naselja, ali i osmišljavanja razvoja i očuvanja središnjeg ruralnog prostora Otoka.

Podrška investitorima i poduzetnicima u turizmu i promocija turističkih projekata Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020. Nositelji Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Cilj:

Podizanje razine investicijske aktivnosti usuglašene s vizijom i ciljevima razvoja turizma otoka Krka

Opis:

Uz očekivanu realizaciju mjera poticanja poduzetničke i investicijske aktivnosti u turizmu na nacionalnoj (Strategija razvoja turizma RH do 2020.) i županijskoj razini (Razvojna strategija Primorsko-goranske županije 2016.-2020. godine; Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016.-2020. godine), ubrzavanje investicijske aktivnosti javnog i privatnog sektora usuglašenih s vizijom i ciljevima razvoja turizma otoka Krka znači prije svega pokretanje aktivnosti usmjerenih na unapređenje poduzetničke potporne funkcije javnog sektora. To podrazumijeva transparentno pružanje relevantnih informacija vezanih uz pripremu javnih i privatnih projekata u turizmu, povećanje apsorpcijskog kapaciteta turističkog sektora za EU fondove/programe te razvoj i međunarodnu prezentaciju konceptualno razrađenih projekata/projektnih ideja visokog razvojnog potencijala održivog razvoja turizma Otoka (veličina lokacije/zone, analiza postojeće infrastrukture, prihvatni kapacitet, tržišno pozicioniranje, sadržaji, dodatne infrastrukturne potrebe i mogućnosti načina njihovog osiguravanja). Procjenjuje se mogućnost i opravdanost uspostavljanja zajedničke otočke potporne institucije usmjerene na podizanja razine investicijske aktivnosti javnog i/ili privatnog sektora te unapređenja potpora za ciljani razvoj turističke ponude, kao nadopune aktivnostima koje provode pojedine JLS i Županija.

Općina Omišalj: Osnivanje udruge iznajmljivača obiteljskog smještaja

Općina Malinska – Dubašnica: Osnivanje turističkog grozda Dubašnice

Grad Krk i Koordinacija Grad Krk: Uspostava razvojne agencije Grada Krka i Općina otoka Krka
Općina Malinska – Dubašnica: Osnivanje agencije za poticanje razvoja odgovornog turizma

Otok Krk: Info-paket za investitore u turističke aktivnosti na području otoka Krka KOGiOOK i TZ Otoka Krka
Općina Punat: Uspostava kooperative/klastera poljoprivrednih proizvođača

Otok Krk: Formiranje baze valoriziranih projektnih ideja javnog i privatnog sektora u turizmu Otoka

Otok Krk: prezentacija razvojno-investicijskih projekata (konferencije, obilazak, tender procedure)

Općina Omišalj

Općina Malinska – Dubašnica

Općina Malinska – Dubašnica

Općina Punat

KOGiOOK

KOGiOOK

Eko procedure – Okolišno odgovorno ponašanje
Cilj: Podizanje razine primjene suvremenih eko-procedura u turističkom sektoru Otoka Opis: Otok Krk kao jedan od hrvatskih lidera na području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti provodi programe energetski neovisnog	Općina Omišalj: Uvođenje programa okolišno Općina Omišalj odgovornog ponašanja

Općina Malinska – Dubašnica: Program energetske Općina Malinska – učinkovitosti u turizmu Dubašnica

Općina Malinska – Dubašnica: Program eko-standarda Općina Malinska – u turizmu Dubašnica

Cilj i opis mjere Područje obuhvata/Aktivnosti Nositelji Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
otoka s 0% emisije stakleničkih plinova te smanjivanja otpada, njegovog odvojenog prikupljanja, vrednovanja i ponovnog korištenja. U okviru tako postavljenih ciljeva, pokreću se dodatne aktivnosti usmjerene na promociju programa održivog ponašanja ('eko svijesti') u sferi turizma. Uz aktivnosti pojedinih jedinica lokalne samouprave to na razini cijelog otoka Krka podrazumijeva pokretanje projekta Okolišno odgovorno ponašanje u turizmu za koji se ocjenjuje da ima potencijal podržati repozicioniranje Otoka na turističkom tržištu.	Općina Vrbnik: Eko hotelijerstvo Općina Vrbnik
Općina Vrbnik: Eko kamping Općina Vrbnik
Grad Krk: Razvoj zelenog gospodarstva Grad Krk
Projekt repozicioniranja otoka Krka: Okolišno KOGiOOK i TZ Otoka Krka odgovorno ponašanje u turizmu
Razvoj ljudskih potencijala
Općina Omišalj: Edukacija privatnih iznajmljivača Općina Omišalj
Općina Omišalj: Edukacija TZ djelatnika Općina Omišalj
Općina Omišalj: Edukacija ugostitelja o autohtonoj Općina Omišalj ponudi
Cilj:

Podizanje razine znanja i vještina zaposlenih u privatnom i javnom sektoru u djelatnostima izravno ili neizravno vezanim uz turizam na području otoka Krka

Opis:

Stručnost i raspoloživost kvalitetnih kadrova potencijalno predstavlja razvojno ograničenje turizma Hrvatske, Kvarnera, ali i otoka Krka (demografski trendovi, odljev radne snage, niska privlačnost određenih zanimanja u ugostiteljstvu i sl.). Stoga se i na nacionalnoj i na županijskoj razini pripremaju brojne aktivnosti usmjerene na jačanje ljudskih potencijala javnog i privatnog sektora uključenog u turizam. U tom smislu jedinice lokalne samouprave Otoka podržavaju i uključuju se u realizaciju mjera usmjerenih na cjeloživotno obrazovanje za potrebe turizma u privatnom, ali i javnom sektoru (uključujući djelatnike u javnim kulturnim, obrazovnim, komunalnim institucijama), programe stipendiranja kao i edukaciju obiteljskih iznajmljivača uključujući i pružatelje usluga agroturizma te poljoprivrednike zainteresirane za privređivanje povezano s turističkom potražnjom (sukladno Strateškom planu razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016.-2020.).

Općina Malinska – Dubašnica: Organizacija radionica za privatne iznajmljivače (informatika, strani jezici)

Općina Vrbnik: Edukacija u turizmu (radionice, predavanja) Općina Vrbnik
Općina Vrbnik: Edukacija za poljoprivrednike (sustavi kvalitete, potrebe turističkog tržišta) Općina Vrbnik
Općina Malinska – Dubašnica: Organizacija okruglih stolova (odgovorni i održivi turizam, proizvodi)

Grad Krk: Organizacija tečajeva i radionica (strani jezici, nove tehnologije, upravljanje destinacijom)

Općina Malinska – Dubašnica

Općina Malinska – Dubašnica

Grad Krk

Grad Krk: Edukacija ugostitelja (Gastronaut) Grad Krk

Općina Baška: Edukacija privatnih iznajmljivača (difuzni Općina Baška hoteli, Kvarner Family)

Otok Krk: Realizacija programa edukacije obiteljskih TZ otoka Krka iznajmljivača (Kvarner Family)

Cilj i opis mjere	Područje obuhvata/Aktivnosti	Nositelji	Realizacija 2017. 2018. 2019. 2020.
Interni marketing
Općina Omišalj: Provođenje kampanje internog marketinga	TZ općine Omišalj
Cilj:

Usklađivanje aktivnosti lokalnog stanovništva i dionika s vizijom i ciljevima razvoja turizma otoka Krka

Opis:

Realizacija niza aktivnosti fokusiranih na informiranje lokalnog stanovništva i dionika o željenom razvoju te uspostavljenoj viziji i ciljevima razvoja turizma otoka Krka odnosno mogućnosti njihovog uključivanja u realizaciju mjera/projekata ostvarivanja vizije. Aktivnosti internog marketinga usmjerene na podizanje turističke atraktivnosti cijelog područja Otoka uključuju izradu posebnih, internih mikro-web stranica, tematskih info-edukativnih radionica kao i različitih studijskih putovanja.

Otok Krk: Predstavljanje Strategije razvoja turizma otoka Krka do 2020. dionicima i stanovništvu

Otok Krk: Poticanje vertikalnog i horizontalnog umrežavanja: tematske radionice i materijali TZ otoka Krka i TZ JLS otoka Krka	Otok Krk: Izrada mikro web stranice usmjerene na lokalne dionike TZ otoka Krka
Otok Krk: Uspostava 'tematskih radionica i predavanja' vezanih uz razvoj turizma otoka Krka

TZ otoka Krka i TZ JLS otoka Krka

TZ otoka Krka i TZ JLS otoka Krka

Unapređenje iskustava Integrirani – eko muzej otoka Krka Krčke plaže Sustav staza otoka Krka Koncept razvoja TZ Voz-Peškera Otočki komunikacijski sustav Strategija razvoja turizma otoka Krka do 2020.

Projekti repozicioniranja turizma otoka Krka

Uz realizaciju Akcijskog plana, ostvarenje postavljene vizije i ciljeva razvoja turizma otoka Krka podrazumijeva i realizaciju nekoliko projekata repozicioniranja ponude Otoka ključnih za održiv razvoj usuglašen s ključnim tržišnim trendovima te, time, i za stvaranje prepoznatljive destinacije koja će dodatno privući pozornost ciljane međunarodne potražnje.

Projekti repozicioniranja definirani su na osnovi poznavanja jakih i slabih strana ponude Otoka kao i uvida u ključne značajke okruženja koji određuju prilike i ograničenja razvoja turizma, ali i provedenih strateških radionica te dubinskih intervjua s nositeljima turističke aktivnosti na Otoku. Predloženi projekti jednako su tako odraz i strateškog okvira koji postavljaju Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine (NN 55/13) te Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016. - 2020. godine koji, u cilju podizanja konkurentnosti turizma, naglašavaju potrebu osiguranja sadržajnosti, kvalitete i emotivnog naboja turističkih doživljaja, unapređenja destinacijskog menadžmenta, ali prije svega i osiguranja dugoročnog održivog, prostorno i sezonski ravnomjernijeg turističkog razvoja. U tom smislu, u ovom dijelu detaljnije se sagledava deset projekata koji kroz sinergijsko djelovanje pojedinih jedinica lokalne samouprave imaju potencijal i osigurati održiv razvoj Otoka i povećati konkurentsku sposobnost gospodarskih subjekata naslonjenih na turističku potražnju, ali se i odgovarajućim sadržajima i značajkama ponude dodatno približiti ciljnim tržišnim 'lifestyle' segmentima. Projekti su usmjereni na jačanje organizacijske podrške razvoju turizma, unapređenje iskustava turista te razvoj smještajne i eno-gastro ponude.

Slika 9.1. Projekti repozicioniranja turizma otoka Krka

Jačanje organizacijske podrške razvoja turizma Turistički prihvatni kapacitet otoka Krka Razvoj i očuvanje središnjeg ruralnog prostora otoka Krka Okolišno odgovorno ponašanje u turizmu

Razvoj smještajne i eno-gastro ponude Razvoj zdravstvenog turizma na otoku Krku Unapređenje i transformacija obiteljskog smještaja

Izvor: Institut za turizam

S obzirom da se radi o projektima repozicioniranja ponude Otoka, realizacija svakog od projekata predstavlja aktivnost najvišeg prioriteta.

66

Turistički prihvatni kapacitet otoka Krka

Područje	Jačanje organizacijske podrške razvoja turizma

Cilj	Utvrđivanje dugoročnog turističkog prihvatnog kapaciteta

otoka Krka te procjena razvojnog potencijala turističkih zona

Pozicioniranje	Uspostavljanje dugoročnog održivog razvojnog okvira upotrebe

prostora kao nositelja tržišnog repozicioniranja otoka Krka

Opis	Turistički prihvatni kapacitet predstavlja maksimalan broj

izvan naselja. Naime, prostorno-planskom dokumentacijom (PP PGŽ) planirano je 12 pretežito/djelomično izgrađenih te 15 neizgrađenih zona s ukupnim kapacitetom planiranih neizgrađenih zona od 19.780 ležajeva (T1 - 4.550; u T2 – 450; u T3 – 820; u T1 i/ili T2 13.960).

Uz prihvaćen razvojni okvir koji proizlazi iz načela održivog razvoja kao i utvrđenog maksimalno prihvatljivog rasta komercijalnih smještajnih kapaciteta na Otoku do 2020. godine, s jedne strane, ali i potrebe usmjeravanja razvoja novih smještajnih kapaciteta, posebice na području turističkih zona izvan naselja, procjena razvojnog potencijala zona pruža okvir za prepoznavanje zona najvećeg potencijala realizacije odnosno zona prioritetnog razvoja kao odraza interesa pojedinih destinacija i otoka u cjelini. Pri tome se za prioritetne zone razrađuje koncept najboljeg korištenja kao podloga za

predstavljanje projekta investitorima i pregovaranje.

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka

Ostali dionici ‒ Jedinice lokalne samouprave otoka Krka

‒ Zavod za prostorno uređenje PGŽ

istodobnih posjetitelja koji mogu posjetiti turističku destinaciju bez da naruše njezine ekonomske, fizičke, ekološke i socio- kulturne značajke te kvalitetu boravka (prema UNWTO). Projektom se stoga, polazeći od očekivanih promjena fizičkih, ekoloških, klimatskih, infrastrukturnih, kao i socio-demografskih te političko ekonomskih faktora, utvrđuje prihvatni kapacitet cijelog otoka i pojedinih destinacija iz perspektive turista koji borave u komercijalnim i nekomercijalnim kapacitetima kao i jednodnevnih posjetitelja (tranzit, izleti i sl.). Izračun prihvatnog kapaciteta stoga mora odražavati postavljenu viziju razvoja odnosno valorizaciju mogućih (dugoročnih) razvojnih scenarija

Provedbene

aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupina za realizaciju mjere s

definiranim ciljevima i programom rada

‒ Utvrđivanje dugoročnog turističkog prihvatnog kapaciteta otoka Krka i pojedinih jedinica lokalne samouprave

‒ Procjena razvojnog potencijala planiranih područja ugostiteljsko-turističke namjene izvan naselja kao i eventualne korekcije te usklađivanja prostorno planske dokumentacije na razini Županije i pojedinih JLS

‒ Osiguranje financijskih sredstava iz HR i EU fondova

‒ Utvrđivanje turističkih zona najvećeg razvojnog potencijala, izrada koncepata najboljeg održivog korištenja za prioritetne

pojedinih destinacija, ali i otoka u cjelini jer se radi o konceptu

zone te predstavljanje projekata potencijalnim investitorima

koji ne smije biti odraz samo fizičkih/fiksnih komponenti već i brojnih promjenjivih društveno-ekonomskih-ekoloških faktora (primjerice u sferi turističke aktivnosti valja voditi računa o faktorima kao što su dubina i širina destinacijskog lanca vrijednosti, proizvodni portfelj, ciljna tržišta, cjenovno

Izvori

financiranja

‒ Sredstva proračuna JLS

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

Terminski plan	2017. 2018.	2019. 2020.
‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

pozicioniranje).

Ocjena prihvatnog kapaciteta destinacija uspostavlja i kvalitetan

okvir za procjenu razvojnog potencijala 27 otočke turističke zone

Fotografije: http://destination.unwto.org; http://www.dailymail.co.uk

Razvoj i očuvanje središnjeg ruralnog prostora Otoka

Područje	Jačanje organizacijske podrške razvoja turizma

potencijalu i faktorima uspjeha ruralnog turizma te unapređenja znanja i vještina pružatelja usluga (uključujući i ispunjavanje poštivanje međunarodnih standarda kao što su standardi 'European Federation of Farm and Village Tourism') te interesno povezivanje i komuniciranje s tržištem. Razvoj ponude ruralnog turizma povezan je i s tematskim eno-gastro cestama kao i razvojem širokog spektra sadržaja i usluga usmjerenih prema specifičnim segmentima turista u ruralnom turizmu (npr. outdoor, kultura života i rada i sl.) odnosno s unapređenjem proizvodnje i komercijalizacije lokalnih proizvoda i suvenira.

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka

Ostali dionici ‒ Jedinice lokalne samouprave otoka Krka

‒ TZ otok Krk te TZ Grada Krka i Općina otoka Krka

‒ Zavod za prostorno uređenje PGŽ

Cilj	Održiva turistifikacija središnjeg ruralnog prostora otoka Krka

Pozicioniranje Otok Krk je najbolje mjesto odmora u zelenom i autentičnom

ruralnom prostoru na jadranskim otocima

Opis	Razvoj ruralnog turizma u blizini obalnih destinacija izuzetno je potentan turistički proizvod koji danas već i u najbližem okruženju (npr. Istra) pokazuje puni potencijal. Otok Krk u ovom trenutku raspolaže s velikim i još uvijek 'netaknutim' ruralnim prostorom koji je moguće relativno brzo razviti na održiv način, ali još i brže devastirati nekontroliranom, masovnim turizmom motiviranom, izgradnjom. Ključni faktori uspjeha ruralnog turizma upućuju na poželjan smjer razvoja središnjeg dijela Krka. Radi se o potrebi očuvanja krajolika, autentičnoj i pažljivo interpretiranoj rehabilitaciji urbanističkih sklopova, arhitekture, interijera kao i poštovanju lokalnih i autohtonih materijala. Uz 'osjećaj za mjesto', suvremeni trendovi naglašavaju i važnost smještaja 'malih razmjera' kao spoja individualnosti,

Provedbene aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupina za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Zajedničke aktivnosti JLS:

‒ Izrada Masterplana razvoja središnjeg Krka: Izrada ‘Baze autentično krčke baštine’; Smjernice za revitalizaciju postojećih sela kroz poljoprivredu i turizam; Smjernice za turističku gradnju; Vrste i lokacije pratećih sadržaja u funkciji ‘komplementarnih različitosti’

‒ Potpora JLS-ovima: Razumijevanje ‘faktora uspjeha’; Informacije za OPG; Informacije za investitore

‒ Pojedinačne aktivnosti JLS:

‒ Usklađivanje prostornih planova i Masterplana; Osiguranje podrške OPG-ima i investitorima pri planiranju projekta (npr. informacije, stručna savjetodavna služba za gradnju i opremanje, dobra praksa); Sustav potpora za OPG; Definiranje pratećih javnih sadržaja, uz potrebnu

ambijentalnosti i opremljenosti te lokalne gastronomije i

dokumentaciju (npr. projekti, studije opravdanosti)

raspoloživosti pratećih sadržaja i aktivnosti.

U tom se smislu, projektom razvoja i očuvanja središnjeg ruralnog prostora otoka Krka uspostavlja plan korištenja i uređenja ovog prostora kao zajedničkog napora svih JLS, uz naglasak na definiranju smjernica za turističku gradnju kao i pružanje stručne savjetodavne pomoći prije izrade projektne

Izvori financiranja

‒ Sredstva proračuna JLS

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Sredstva EU fondova/programa

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. ‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

dokumentacije i izdavanja dozvola. Projektom se isto tako

osiguravaju aktivnosti podizanja razine svijesti dionika o

Fotografije: Dokumentacija Instituta za turizam

Okolišno odgovorno ponašanje u turizmu	Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka

Ostali dionici	‒ Jedinice lokalne samouprave otoka Krka

‒ Ponikve d.o.o.

‒ Turističko gospodarstvo i pružatelji usluga obiteljskog smještaja

Područje	Jačanje organizacijske podrške razvoja turizma

Cilj	Uspostavljanje sustava okolišne odgovornosti u turizmu

Pozicioniranje Otok Krk je 'šampion okolišne odgovornosti u turizmu'

Opis	Nadovezujući se na izuzetno uspješne aktivnosti usmjerene na zaštitu okoliša koje otok Krk svrstavaju među lidere u Hrvatskoj u provođenju programa smanjivanja otpada, njegovog odvojenog prikupljanja, vrednovanju i ponovnom korištenju kao i u stvaranju energetski neovisnog otoka s 0% emisije stakleničkih plinova, projektom se osmišljavaju i pokreću aktivnosti usmjerene na promociju programa održivog ponašanja ('eko svijesti') u sferi turizma. To se posebno odnosi

Provedbene aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupina za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Zajedničke aktivnosti JLS:

‒ Razrada info programa osvješćivanja smještajnih objekata i marina o zelenoj praksi (npr. projektiranje, materijali, upravljanje otpadom, energijom, vodom; izvori financijskih poticaja/olakšica)

‒ Razrada programa očuvanja mora (lokacije fiksnih sidrišta s mogućnosti preuzimanje otpada, lokacije zaštite i revitalizacije cvjetnice, uspostava koridora ‘mirne plovidbe’)

‒ Prezentacija mreže NATURA 2000 u turističkim objektima

‒ Pokretanje inicijativa rehabilitacije prostora (npr. nagrđeni, ignorirani, napušteni prostori)

‒ Pojedinačne aktivnosti JLS:

‒ Provođenje programa osvješćivanja smještajnih objekata o zelenoj praksi (diseminacija info materijala, izvođenje edukativnih radionica, stručna savjetovanja/podrška pri planiranju projekta)

‒ Sudjelovanje u mjerama očuvanja mora

na edukaciju pružatelja usluga i zaposlenih u turizmu uključujući

‒ Provođenje mogućih inicijativa rehabilitacije prostora

i privatne iznajmljivače te vlasnike kuća i stanova za odmor,

poticanje primjene 'zelenih' aktivnosti kako u izgradnji tako i poslovanju različitih subjekata izravno i neizravno uključenih u turizam Otoka u rasponu od proizvodnje hrane ili trgovine do rekreativnih, prijevozničkih i smještajnih usluga.

Prepoznajući i usklađujući se s aktivnostima Županije u sferi

Izvori financiranja

‒ Sredstva proračuna JLS

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Sredstva EU fondova/programa

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. ‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

razvoja i primjene 'zelenih standarda Kvarnera', projektom se provode i aktivnosti podržavanja korištenja međunarodno relevantnih dobrovoljnih eko-oznaka kojim proizvođači i pružatelji usluga dokazuju da poštuju visoke standarde zaštite okoliša (npr. EU Ecolabel) kako bi se dodatno podigla vjerodostojnost i prepoznatljivost okolišno odgovornih mjera te pružila dodatna 'vrijednost' suvremenim visoko ekološki

osviještenim posjetiteljima.

Fotografije: http://www.ekootokkrk.hr; http://ec.europa.eu

Integrirani – eko muzej otoka Krka

Područje	Unapređenje iskustava

Cilj	Inovativna prezentacija baštine otoka Krka u funkciji podizanja

razine zaštite i atraktivnosti

povezivanje tematski sličnih sadržaja na različitim mjestima u jedan sa zajedničkim ulaznicama, ‘cirkulirajućim’ prijevozom) te razvoja koncepta interaktivnosti (npr. dodirni, ‘nauči uraditi sam’).

U realizaciji ovog otočkog integrirajućeg projekta, JLS osiguravaju provođenje pojedinih projekata prema zajedničkom konceptu (izvođenje zahvata obnove, rukovođenje, organizacija te osiguranje financijske konstrukcije).

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka i TZ otoka Krka

Ostali dionici ‒ Ministarstvo kulture RH

‒ Primorsko-goranska županija – Upravni odjel za prostorno uređenje, graditeljstvo i zaštitu okoliša, Upravni odjel za pomorsko dobro, promet i veze, Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj

‒ Jedinice lokalne samouprave s područja otoka Krka

‒ Pojedini TZ-ovi jedinica lokalne samouprave na području

Otoka

Pozicioniranje	Tematiziranjem i objedinjavanjem muzejska građe s područja

Otoka 'Integrirani – eko muzej otoka Krka' postaje nositelj kulturne ponude Otoka kao jedinstvena, vrijedna i tržišno prepoznatljiva muzejska zbirka od osobite važnosti za povijest i

kulturu Županije i Hrvatske

Provedbene aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupina za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Definiranje koncepta integriranog – eko muzeja otoka Krka

‒ Razrada programa uređenja/turistifikacije lokaliteta

‒ Osiguranje izvora financiranja

Opis	Unapređenje zaštite i prezentacije kulturne baštine planiraju i

‒ Predstavljanje muzeja i početak djelovanja

provode sve JLS otoka Krka. Polazeći od tih aktivnosti, ali i

potrebe da se kulturom motiviranoj potražnji Otok predstavi i s jakom muzejskom zbirkom koja će postati 'must see' i kreator pozitivnog imidža, uspostavlja se mreža inovativno, in situ, prezentirane dislocirane baštine koja povezivanjem jača svoju ukupnu privlačnost. Otok Krk nudi brojne jedinstvene teme oko kojih se 'raspršena' građa može graditi pri čemu ključan faktor

Izvori financiranja

‒ Sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Sredstva EU fondova/programa

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. ‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

uspjeha ovakvog 'novog' muzeja predstavlja osiguranje organizacijskih i financijski pretpostavki, ali i primjena suvremenih muzejskih praksi u interaktivnoj prezentaciji sadržaja, inovativnosti postava kao i dojmljivih urbanističko- arhitektonskih rješenja oblikovanju lokacija/objekata.

Organizacija muzeja pretpostavlja odabir snažnih otočkih tema (npr. Rimljani, Frankopani, otočki život, otočka flora, otočki akvariji) kao i dogovor oko modaliteta prezentacije/integracije

disperziranih sadržaja (npr. open-air muzej, disperzirani muzej;

Fotografije: Dokumentacija Instituta za turizam

Krčke plaže

Područje	Unapređenje iskustava

Cilj	Zaštita i valorizacija plažnog prostora

Pozicioniranje	Krk je otok s vrlo velikim brojem uređenih plaža za različite segmente gostiju. Posebno se ističe ‘plažama za obitelji s

djecom’ i ‘plažama sa sportskim i rekreacijskim sadržajima’

Opis	Konkurentnost 'sunca i mora' kao najvažnijeg proizvoda Otoka u

s djecom' i 'plaža sa sportskim i rekreacijskim sadržajima'. U tom smislu, projekt podrazumijeva verifikaciju i prihvaćanje ili korekciju tema plaža predviđenih Regionalnim programom, razradu elemenata dodane vrijednosti povrh standarda iz Regionalnog programa (npr. HiP-a, storytelling, ‘zeleno’ i sl.) koji će 'izdignuti' i diferencirati krčke plaže, odnosno otok Krk te izradu i primjenu jedinstvenog sustava obilježavanja (npr. vizualni identitet, oznake i info-table).

U realizaciju projekta pojedine JLS uključuju se usmjeravanjem nositelja koncesijskog odobrenja (npr. postupak, procedure, uklapanje u sustav 'Plaže otoka Krka'), ali i procesa dodjele koncesija kao i kontrole kvalitete sadržaja i usluga na plažama.

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka i TZ otoka Krka

Ostali dionici ‒ Primorsko-goranska županija – Upravni odjel za prostorno uređenje, graditeljstvo i zaštitu okoliša, Upravni odjel za pomorsko dobro, promet i veze, Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj

‒ Jedinice lokalne samouprave s područja otoka Krka

‒ Pojedini TZ-ovi JLS na području otoka Krka

značajnoj mjeri ovisi o kvaliteti plažnog prostora te uređenje plaža sasvim sigurno predstavlja jedno od ključnih područja unapređenja tog proizvoda, ali i unapređenja kvalitete drugih povezanih turističkih proizvoda kao što je, primjerice, 'sport i rekreacija'.

Regionalni program uređenja i upravljanja morskim plažama na području PGŽ predviđa da se do 2020. godine tematizira 20% morskih plaža kako bi Županija postala 'jedna od najjačih destinacija plažne ponude na Mediteranu', a područja intervencije uključuju kako upravljanje plažnim prostorom

Provedbene

aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupine za realizaciju projekta s

definiranim ciljevima i programom rada

‒ Verifikacija Regionalnog programa uređenja i upravljanja morskim plažama na području PGŽ, uz eventualne izmjene i nadopune na razini pojedinih JLS

‒ Analiza potreba proširenja plažnog prostora i/ili tematiziranja novih plaža

‒ Razrada sustava 'Plaže otoka Krka': elementi posebnih i dodatnih vrijednosti; jedinstveni sustav obilježavanja

‒ Izrada ‘Vodiča za koncesionare na otoku Krku’ (npr. uvjeti,

obaveze u opremanju i uslugama, kontrola)

(režim korištenja, koncesijska odobrenja i koncesije, kontrola

‒ Realizacija programa uređenja pojedinih plaža na razini JLS

kvalitete usluga i sl.) tako i infrastrukturne zahvate (pristup,

parkiranje, sanitarno-higijenski uvjeti, mjerenje kvalitete mora) te unapređenje ponude (ugostiteljstvo, zabavni i rekreacijski sadržaji i sl.).

Kao integrirajuća otočka aktivnost koji ima potencijal

Izvori financiranja

‒ Sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

Terminski plan	2017. 2018.	2019. 2020.
‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

repozicionirati turizam Otoka, pokretanje projekta Krčke plaže usmjereno je na podupiranje pozicije Krka kao destinacije najboljeg otoka na Jadranu za obiteljski i za sportsko-rekreacijski

odmor kroz poseban naglasak na kvalitetu i broj 'plaža za obitelji

Fotografije: Dokumentacija Instituta za turizam; http://www.tz-baska.hr

Sustav staza otoka Krka

Područje	Unapređenje iskustava

uključiti u Europski pješački put (E12. Na razini pojedinih JLS, projekt pretpostavlja daljnji rad na spajanju staza u zajedničku otočku mrežu, nastavak aktivnosti na odvajanju biciklističkih staza od motornog prometa kao i daljnje opremanje staze npr. obilježavanje, interpretacija, odmorišta, vidikovci i sl.).

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka i TZ otoka Krka

Ostali dionici ‒ Primorsko-goranska županija – Upravni odjel za prostorno uređenje, graditeljstvo i zaštitu okoliša, Upravni odjel za pomorsko dobro, promet i veze, Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj

‒ Jedinice lokalne samouprave s područja otoka Krka

‒ Pojedini TZ-ovi JLS na području otoka Krka

‒ Udruge/društva

‒ Turističko gospodarstvo s područja Otoka

Cilj	Podizanje razine pozitivnih iskustava sporta i rekreacije na

otoku Krku te unapređenje sustava obilaska

Pozicioniranje Krk je otok s vrlo velikim brojem uređenih biciklističkih i pješačkih staza za različite segmente gostiju. Posebno se ističe

brojnim biciklističkim stazama odvojenim od prometa

Opis	Odmor, rekreacija, oporavak, sport, edukacija neki su od motiva koji posjetitelje, ali i lokalno stanovništvo, potiču na korištenje staza. Staze su ključan element ponude za turističke proizvode 'sporta i rekreacije', posebice ‘biciklizma’, 'pješačenja' i 'planinarenja', ali i nezaobilazan element unapređenja kvalitete gotovo svakog drugog proizvoda s obzirom na njihovu ‘omiljenost‘ kao općeg rekreacijskog sadržaja.

Na uspostavljanju staza na području otoka Krka napravljeno je već puno, no, njihova izuzetna važnost nalaže i potrebu njihova stalnog unapređivanja. Uz proširenje mreže staza (naročito

Provedbene aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupine za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Analiza postojećeg sustava staza, šetnica i cesta s aspekta potreba razvoja portfelja turističkih proizvoda otoka Krka

‒ Definiranje potreba/prioriteta unapređenja sustava staza s planom operacionalizacije na razini JLS (spajanje u zajedničku otočku mrežu, odvajanje od motornog prometa, opremanje)

‒ Tematizacija staza

‒ Razvoj i uspostavljanje jedinstvenog sustava obilježavanja

‒ Izrada karte cjelovitog sustava s prijedlozima tura (tiskana i elektronska verzija, mobilne aplikacije)

‒ Pokretanje aktivnosti za uključivanje staza otoka Krka u Europski pješački put (E12)

‒ Pokretanje aktivnosti za dobivanje međunarodne marke kvalitete

‘kapilarne staze’ koje povezuju glavne pravce) i spajanje staza u

‒ Izrada vodiča za mobilne aplikacije

zajednički otočki sustav, ovdje se posebno radi o ‘software-u’ – tematiziranju, opremanju kao i dobivanju međunarodno relevantnih markica kvalitete (npr. 'German hiking seal of approval').

Projekt se stoga posebno usmjerava na: (i) tematizaciju staza (npr. obiteljske, vino, baština i sl.), (ii) jedinstveni sustav

Izvori

financiranja

‒ Sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. ‒ Donacije/sufinanciranje od strane turističkog gospodarstva

obilježavanja (npr. vizualni identitet, oznake dužine i težine, info-table), te (iii) kartu cjelovitog sustava s prijedlozima tura

(tiskana i elektronska verzija, mobilne aplikacije). Nastoji se i

Fotografije: http://www.krk.hr

Koncept razvoja TZ Voz-Peškera	zabavni park, odnosno kompleks različitih sportsko- rekreacijskih, adrenalinskih, vodenih i bazenskih sadržaja nadopunjen sadržajima za scenska, muzička i festivalska događanja različitih kapaciteta. Uspostavljanje originalne i ujedinjavajuće teme, središnja pozicija na Kvarneru te bogatstvo, 'miks' i kvaliteta sadržaja i događanja otvaraju mogućnost ciljanja različitih interesnih skupina odnosno stvaranje jedne od ključnih atrakcija i otoka Krka i Kvarnera.

Nositelj	Općina Omišalj u suradnji s Primorsko-goranskom županijom (Upravni odjel za prostorno uređenje, graditeljstvo i zaštitu okoliša, Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj)

Ostali dionici	‒ Zavod za prostorno uređenje PGŽ

‒ Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka

‒ TZ Općine Omišalj; TZ otok Krk; TZ Kvarner

Područje	Unapređenje iskustava

Cilj	Razvoj nove turističke atrakcije koja ima potencijal privlačenja

potražnje s područja Kvarnera te šire regije

Pozicioniranje	Krk je sadržajan otok, posebno prepoznatljiv po nekoliko različitih zabavno-edukativnih tematskih parkova usmjerenih na različite segmente gostiju, pri čemu je lokacija Voz-Peškera

jedna od najvažnijih točaka zabave Otoka, Županije i Hrvatske.

Opis	Postojeća turistička (T) zona Voz-Peškera smještena je na sjeverno-istočnoj obali otoka Krka u općini Omišalj, površine je 50 ha i u većinskom je vlasništvu Općine s manjim udjelom vlasništva RH. Radi se o razvedenom, neizgrađenom, eksploatacijom kamena djelomično devastiranom, prostoru koje obuhvaća dvije uvale. Industrijsko i prometno okruženje (npr. JANAF, LNG, rafinerija Urinj, Luka Rijeka, Most Krk, Zračna luka Rijeka) nameće potrebu propitivanja opravdanosti planskih obilježja zone propisanih Prostornim planom Primorsko- Goranske županije (2013) i Prostornim planom uređenja Općine Omišalj (2013) koja područje usmjeravaju prema odmorišnoj i nautičkoj ponudi (T1 i T2 zona kapaciteta do 5.000 ležajeva). U tom smislu, prepoznajući razvojna ograničenja, ali i činjenicu da je neposredna okolica zone nenastanjena, Strateški plan razvoja

Provedbene aktivnosti

Izvori financiranja

‒ Uspostava stručnog projektnog tima (do prepuštanja projekta strateškom partneru odnosno nositeljima javno-privatnog partnerstva)

‒ Izrada koncepta najbolje uporabe i ocjena društveno- ekonomske održivosti

‒ Razrada koncepta javno-privatnog partnerstva

‒ Izrada idejnog rješenja

‒ Izrada strateške procjene utjecaja na okoliš

‒ Usklađivanje prostorno planske dokumentacije sukladno verificiranom razvojnom konceptu

‒ Prezentacija projekta potencijalnim investitorima i operaterima te odabir strateškog partnera

‒ Daljnje aktivnosti izvan domene odgovornosti nositelja/koordinatora: izrada cjelovite projektne dokumentacije i ishođenje građevinskih dozvola, osiguranje izvora financiranja, gradnja, otvaranje i stavljanje u uporabu

‒ Sredstva proračuna jedinica lokalne samouprave

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

Terminski plan	2017. 2018.	2019. 2020.
‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016. - 2020. godine (2016.) svrstava projekt uređenja zone među županijske imidž projekte preporučujući sagledavanje

mogućnosti i opravdanosti da se na lokaciji razvije tematski

Fotografije: http://www.idisturato.com/; http://www.omisalj.hr

Otočki komunikacijski sustav	Nositelj	TZ otoka Krka

Ostali dionici	‒ TZ-i jedinica lokalne samouprave na području otoka Krka

‒ Jedinice lokalne samouprave na području otoka Krka

‒ TZ Kvarnera

‒ Primorsko-goranska županija

Područje	Unapređenje iskustava

Cilj	Povećanje prepoznatljivosti i poželjnosti otoka Krka te podizanje razine informiranosti gostiju kroz djelotvornu

promociju i sustav turističkih informacija

Pozicioniranje Efikasan otočki komunikacijski sustav baziran na suvremenim informatičkim i komunikacijskim tehnologijama te prilagođen

potrebama ciljnih potrošačkih segmenata otoka Krka

Opis	Otočki komunikacijski sustav integrira promocijske i informacijske funkcije usmjerene na jačanje brend imidža otoka Krka kao cjeline. Poslovi promocije obuhvaćaju razradu promocijskog miksa na strateškoj i operativnoj, godišnjoj razini, dok su poslovi diseminacije turističkih informacija fokusirani na rad informacijskih centara, a prije svega na središnji otočki centar za posjetitelje*, te na uspostavljanje otočke turističke signalizacije i interpretacije.

Provedbene aktivnosti

‒ Izrada strateškog (do 2020. godine) i operativnih (godišnjih) planova tržišne komunikacije otoka Krka

‒ Provođenje godišnjih planova komunikacijskih aktivnosti

‒ Re-dizajn turističkog vizualnog identiteta otoka Krka u skladu s brend konceptom

‒ Re-dizajn Internet stranica TZ otoka Krka (usklađivanje s brend imidžem, unapređenje sadržaja i funkcionalnosti, unapređenje optimizacije)

‒ Izrada koncepta i financijske konstrukcije središnje otočke baze informacija (sadržaj, ažuriranje, pristup, korištenje),

‒ Nabava hardware-a, edukacija osoblja, punjenje baze

‒ Izrada koncepta sadržaja središnjeg Centra za posjetitelje otok Krk* (pružanje informacija, posredničke usluge, trgovački, izložbeni i edukacijski sadrža7ji) s organizacijskim i kadrovskim pretpostavkama, financijska konstrukcija

‒ Koordinacija o poslovanju Centra za posjetitelje otok Krk s ARZ-om, TZ Kvarnera i PGŽ

‒ Osiguranje financijskih sredstava, uključivo iz EU i HR fondova

‒ Ustrojavanje Centra, zapošljavanje i obrazovanje djelatnika, izgradnja i otvorenje

‒ Izrada standarda izgleda (obavezni elementi, mutacije, dizajn) i mjesta primjene za otočku turističku signalizaciju i interpretaciju

‒ Komunikacija standarda turističke signalizacije i interpretacije

Obje	funkcije	podrazumijevaju	zaokret	prema	novim

lokalnim dionicima i koordinacija korištenja

tehnologijama, a što se očituje u orijentaciji TZ otoka Krka na

online promociju, kontinuirano poboljšavanje funkcionalnosti vlastitih Internet stranica, daljnje prilagođavanje mobilnim uređajima te uspostavi središnje baze sadržaja ili informacija ('baze znanja'). Obje funkcije nadalje pretpostavljaju prilagođavanje tekstualnog i slikovnog sadržaja korištenju u elektroničkim medijima, ali i potrebama i interesima gostiju.

Izvori financiranja

‒ Sredstva proračuna sustava TZ otoka Krka i TZ Kvarnera

‒ Sredstva proračuna JLS otoka Krka i PGŽ

‒ Sredstva EU i HR fondova/programa

‒ Sredstva javnih poduzeća (npr. ARZ, Zračna luka Rijeka)

Terminski plan	2017. 2018.	2019. 2020.
‒ Sredstva poslovnih banaka

Fokusiran na komunikaciju vrijednosti otoka Krka kao cjeline,

sustav nužno funkcionira u sinergiji s otočkim destinacijama.

Fotografije: http://www.visitkrk.com/; http://viennatourismwi.com

Razvoj zdravstvenog turizma na otoku Krku

Područje	Razvoj smještajne i eno-gastro ponude

Cilj	Razvoj novog turističkog proizvoda kao pokretača povećanja iskorištenosti kapaciteta i potrošnje posjetitelja te smanjenja

sezonalnosti poslovanja

vjerodostojnosti Krka kao zdravstveno-turističke destinacije na koju se naslanja i duga lječilišna i/ili wellness ponuda u hotelskim i kamping objektima ili samostojeća.

Projekt razvoja zdravstvenog turizma na Otoku podrazumijeva i uspostavljanje potpore JLS-ovima u razumijevanju ‘faktora uspjeha’ zdravstvenog proizvoda te pružanju informacija za investitore u lječilišnu i wellness ponudu (npr. orijentacija Kvarnera, prirodni ljekoviti činitelji na Kvarneru/Krku, tržišni trendovi, slične investicije u okruženju).

Nositelj	Općina Dobrinj i Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka u suradnji s Primorsko-goranskom županijom (Upravni odjel za prostorno uređenje, graditeljstvo i zaštitu okoliša, Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj)

Ostali dionici	‒ Zavod za prostorno uređenje PGŽ

‒ Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka

‒ TZ Općine Omišalj; TZ otok Krk; TZ Kvarner

‒ Ministarstvo zdravstva RH, Ministarstvo turizma RH

Pozicioniranje Otok Krk je nova destinacija zdravstvenog turizma na Kvarneru,

jedinstvena po prirodnom ljekovitom blatu koje, uz talasoterapiju, predstavlja temelj suvremene ponude lječilišnih

i wellness programa na Otoku

Opis	Otok Krk želi učiniti iskorak u zdravstvenom turizmu, a razvoj tog proizvoda komplementaran je i pridonosi snažnoj orijentaciji Županije na zdravstveni turizam.

Na području Otoka zdravstveni turizam gotovo je potpuno nerazvijen uz iznimku ponude nekoliko hotelskih wellness centara. Pri tome na umu valja imati izuzetnu zahtjevnost zdravstvenog turizma i s aspekta investicija, kadrova i organizacije, ali i s aspekta tržišne penetracije. Dokazana kvaliteta centra, kvaliteta usluga, dokazana kvaliteta ljekovitog činitelja, diversificirana ponuda te karakter destinacije ključni su

Provedbene aktivnosti

‒ Uspostava ekspertne skupine za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Razvoj turističkog kompleksa Blato-Meline

‒ Izrada koncepta najbolje uporabe, idejnog rješenja i ocjena društveno-ekonomske održivosti

‒ Razrada koncepta javno-privatnog partnerstva

‒ Izrada strateške procjene utjecaja na okoliš

‒ Usklađivanje prostorno planske dokumentacije

‒ Prezentacija projekta potencijalnim investitorima

‒ Daljnje aktivnosti izvan domene odgovornosti nositelja/koordinatora: izrada cjelovite projektne dokumentacije, ishođenje dozvola, osiguranje izvora financiranja, gradnja, otvaranje i stavljanje u uporabu

‒ Razvoj ostale zdravstveno-turističke ponude

faktori uspjeha.

‒ Informacije za investitore u lječilišnu i wellness ponudu

Osnovu intenzivnijeg razvoja zdravstvenog turizma na području Krka predstavlja planirani Lječilišno-turistički kompleks Blato- Meline kao projekt od županijskog interesa (uvala Soline, 5 ha, 400 ležajeva, zemljište je društveno vlasništvo, nije T zona) čije pozicioniranje polazi od izvora blata uz, očekivano, povezivanje s talasoterapijskom ponudom te wellness sadržajima. Radi se o

Izvori financiranja

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. (faza pripreme)

‒ Sredstva proračuna općine Dobrinj

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Sredstva EU fondova/programa

‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva)

projektu/objektu	koji	ima	potencijal	postati	‘jezgra’

Fotografije: Dokumentacija Instituta za turizam; http://www.visitkrk.com/

Unapređenje i transformacija obiteljskog smještaja	menadžment mogu očekivati bitniji sinergijski pomaci rasta konkurentnosti. Važan aspekt cijelog programa odnosi se i na investicije u proširenje sadržaja i povećanje kvalitete ponude (unutarnje i vanjsko uređenje objekata, pružanje doručka, energetska učinkovitost), odnosno pružanje nefinancijskih i/ili financijskih poticaja.

Nositelj	Koordinacija Grada Krka i Općina otoka Krka i TZ otoka Krka

Ostali dionici ‒ Jedinice lokalne samouprave

‒ TZ-ov Grada Krka i Općina otoka Krka

‒ Udruge iznajmljivača/pružatelja usluga obiteljskog smještaja

‒ Primorsko-goranska županija – Upravni odjel za turizam, poduzetništvo i ruralni razvoj

‒ Ministarstvo turizma

Područje	Razvoj smještajne i eno-gastro ponude

Cilj	Smanjenje sezonalnosti poslovanja obiteljskog smještaja

Pozicioniranje	Otok Krk lider je kvalitete usluga i tržišne transformacije

obiteljskog smještaja na Jadranu

Opis	Zajedničkim integracijskim projektom unapređenja obiteljskog smještaja provode se aktivnosti usmjerene na podizanje kvalitete usluga, uključujući i uspostavljanje monitoringa kvalitete, ali i poticanja transformacije obiteljskog smještaja prema obiteljskom hotelijerstvu odnosno udruživanju u integralne/difuzne hotele.

Ostvarenje postavljenog cilja projekta nalaže koordinirano provođenje programa podizanja znanja i vještina pružatelja usluga, interesnog udruživanja kao i pružanja podrške u on-line i off-line promocijskim aktivnostima (uključujući i aktivno sudjelovanje na društvenim mrežama), s posebnim naglaskom na (poticanje) sudjelovanje u sustavu kvalitete Kvarner Family. Važan aspekt programa vezan je uz promociju kao i priključivanje programima Ministarstva turizma koji se odnose na unapređenje kvalitete obiteljskog smještaja i malog i srednjeg poduzetništva u turizma (Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine, NN 55/13; Nacionalni program unapređenja obiteljskog smještaja) odnosno Primorsko-goranske županije (Strateški plan razvoja turizma Kvarnera sa strateškim i operativnim marketing planom 2016. - 2020. godine). Pri tome se naglašava da se samo

Provedbene aktivnosti

Izvori financiranja

‒ Uspostava ekspertne skupine za realizaciju mjere s definiranim ciljevima i programom rada

‒ Usuglašavanje zajedničkih aktivnosti jedinica lokalne samouprave usmjerenih na prilagođavanje rasta obiteljskog smještaja definiranim programskim veličinama do 2020. godine odnosno dugoročnom procjenom turističkog prihvatnog kapaciteta Otoka

‒ Razrada sustava nefinancijskih poticaja razvoja obiteljskog smještaja: tehnička pomoć, informacijska podrška, edukacijski programi, programi internog marketinga, promocijske on-line i off-line usluge, sudjelovanje na društvenim mrežama i sl. povezanih s inicijativama pojedinih JLS kao i Županije (uključujući i Kvarner Family program)

‒ Razrada sustava monitoringa kvalitete usluga obiteljskog smještaja na otoku Krku odnosno povezivanje aktivnostima Ministarstva turizma/nadležnih tijela

‒ Razrada sustava financijskih poticaja za ulaganje u proširenje sadržaja i povećanje kvalitete ponude povezanog s inicijativama pojedinih JLS kao i Županije

‒ Sredstva proračuna JLS

‒ Sredstva proračuna Primorsko-goranske županije

‒ Sredstva EU fondova/programa

Terminski plan 2020. 2019. 2018. 2017. ‒ Programi Ministarstva turizma (bespovratna sredstva

uz proširivanje destinacijske ponude i unapređeni destinacijski

Fotografije: Dokumentacija Instituta za turizam; adriasun.hr

Dodatak I: Resursno atrakcijska osnova otoka Krka

Resursno atrakcijska osnova otoka Krka19

PRIRODNA BAŠTINA

Atrakcija	Turistička valorizacija

Krajolik

Krčko otočje – uz Krk, Prvić (12,7km2), Plavnik (8,6km2), više manjih otočića i hridi; Prvić je najveći nenastanjeni otok na Jadranu, također najburniji (bura puše prosječno 203 dana u godini); jedino je Košljun (u Puntarskoj dragi) zelen i naseljen

Krški reljef – obiluje škrapama, dolcima, špiljama

Krajobrazne cjeline: Sjeverni Krk (golet, izložen buri), Središnji Krk (valovit reljef, bujna vegetacija, jezera Jezero i Ponikve, Dobrinjsko i Vrbničko polje, najzapadniji dio zaštićeni Šotovento); Južni Krk (dva paralelna gorska lanca, najviši planinski vrh Obzova na 570 m, Bašćanska dolina)

Razvedena obala (oko 190 km) – u Riječkom zaljevu i Kvarneriću niska i pristupačna; u Vinodolskom kanalu, osim srednjeg dijela, visoke stijene (do 400m), vrlo strma i nepristupačna

Brojne uvale (npr. Voz, Beli Kamik, Konobe, Stara Baška), zaljevi (Omišaljski, Krčki, Soline), drage (Puntarska, Bašćanska)

Brojne prirodne plaže – najvećim dijelom šljunčane;

Plodna polja u središnjem dijelu otoka, od kojih se u Vrbničkom polju uzgaja grožđe 'žlahtina' dok su ostala većinom zapuštena

Klima

Umjerena mediteranska klima; prosječna ljetna temperatura iznosi 23C

Srednja temperatura mora u lipanj-rujan iznosi 20C

Najučestaliji vjetrovi su bura, jugo, maestral

Ubraja se u najsunčanije dijelove Europe s 2500 sunčanih sati u godini

Vode

More – na cijelom području 'izvrsne' kakvoće i pogodno za kupanje

Podmorje – dojmljiv podvodni svijet morske flore i faune, špilje, potopljene olupine

Otočka jezera – Jezero (kod Njivica) i Ponikve (kod Krka); oba jezera su dio vodoopskrbnog sustava otoka

Potoci – Vela Rika u Bašćanskoj dolini (12 km), najveći i jedini stalni potok na hrvatskim otocima, s jedinim otočnim slapovima na Jadranu; očuvana jedna od nekadašnjih pet vodenica

Geološke formacije

Špilja Biserujka – relativno mali objekt (111m), bogata stalaktitima i stalagmitima; ime dobila prema legendi o gusarskom blagu koje je ovdje zakopano

Ljekoviti mulj u uvali Soline – koristi se za liječenje reumatskih bolesti

Biljni i životinjski svijet

Biljni svijet – otok Krk je floristički najbogatiji Kvarnerski otok s oko 1.500 biljnih vrsta; jedinstvena biljka 'Barbašova lazarkinja' jedino na svijetu raste u Bašćanskoj uvali

Životinjski svijet - 30 autohtonih vrsta vodozemaca i gmazova (najveći broj na Mediteranu), bogata morska fauna (uključujući dupine, morske kornjače),

Špilja opremljena turističkom signalizacijom i interpretacijskim sadržajima; oko 30.000 posjetitelja/godišnje

Uvala Soline nije turistički opremljena

19 Izvori: www.krk.hr; www.tz-njivice-omisalj.hr; www.tzo-dobrinj.hr; www.tz-malinska.hr; www.vrbnik.hr; www.tz-krk.hr; www.tzpunat.hr; www.tz-baska.hr; www.ju-priroda.hr; www.zluk.hr; www.sportskiribolov.hr; www.lovacki-savez-pgz.hr; www.novilist.hr;

Atrakcija	Turistička valorizacija

velik broj ptica koje se ovdje gnijezde (uključujući bjeloglave supove, orlove, sokole), sitni sisavci (jež, netopir, šišmiš, vjeverica, puh, poljski zec), krupnija divljač (kuna bjelica, lisica, srna, jelen lopatar, divlja svinja, mrki medvjed)

Zaštićena prirodna baština

NATURA 2000 – otok Krk je, zajedno s ostalim Kvarnerskim otocima, u cijelosti dio Ekološke mreže Republike Hrvatske; otoci su značajni ornitološki lokaliteti, posebice kao jedina mjesta u RH gdje se gnijezde bjeloglavi sup (populacija stabilizirana u proteklih 10 godina) i bjelonokta vjetruša (kritično ugrožena u RH)

Posebni ornitološki rezervat otok Prvić – gnijezde se bjeloglavi supovi i suri orao

Posebni ornitološki rezervat Glavina-Mala luka (KUNTREP) – stanište supova, sivog sokola, orla zmijara, sove ušare

Posebni rezervat šumske vegetacije Glavotok – šuma hrasta crnike i crnog jasena

Posebni rezervat šumske vegetacije otok Košljun – šuma hrasta crnike

KULTURNA BAŠTINA

Atrakcija	Turistička valorizacija

Urbana središta

Otočko središte – Krk

Krk – smješten uz prostrani zaljev na jugo-zapadnom dijelu otoka. Više od 3000 godina neprekidnog života (Iliri, Rimljani, Slaveni, Mlečani). Grad je danas postavljen na antičkim temeljima te mu raster definiraju 'Cardo' i ',D,dekumanus'. Rimljani mu dali naziv 'Splendidisima Civitas Curitarum' ('presjajni grad Krčana'). Danas gradom dominira reprezentativna srednjovjekovna baština nastala tijekom venecijanske dominacije i uprave obitelji Frankopan. Ističu se gradske zidine (opasavaju grad u cijelosti, sačuvane do danas), trg Kamplin s frankopanskim kaštelom (obrambena utvrda s morske strane), kompleks krčke katedrale Uznesenja Marijina (13. st.) te niz sakralnih građevina. Danas vrlo atraktivan povijesni gradić te kulturno, poslovno i administrativno središte otoka. Na širem području Grada ističu se Košljun - otočić Franjevaca, crkvica Sv. Dunat (12. st.) koja je uz crkve u Zadru i Ninu rijedak primjer ranoromaničkog graditeljstva

Gradovi-kašteli – Omišalj, Dobrinj, Vrbnik, Baška

Omišalj - smješten na 85 m visokoj hridi, nastao je na temeljima jedne od važnih pretpovijesnih gradina, a potom i srednjovjekovnog kaštela čije područje i danas čini staru gradsku jezgru. Od važnih se građevina ističe sklop župne crkve (Uznesenja Marijina iz 12. i 13. st.), zvonika, gradske lože, kapelica (Sv. Antun iz 16. st. i Sv. Jelena iz 15. st.) i današnje zgrade Općine locirane na mjestu kaštela posljednjeg krčkog kneza Ivana VII. Frankopana. Povijesno središte protkano je uskim i zavojitim kamenim ulicama.

Dobrinj – jedan od srednjovjekovnih krčkih kaštela na otoku, izdiže se na 200 metara visine iznad uvale Soline. Više je nalazišta iz ilirskog i rimskog doba. U uvali Soline Frankopani su imali velike solane. Važno središte glagoljice; najstarije matične knjige rođenih u Hrvatskoj, pisane su na glagoljici od 1559. do 1850. godine. Danas, šarmantan gradić s uskim i zavojitim ulicama, povijesnim detaljima kao tradicijske mjere za dužinu, za žito i ulje izvedene u kamenu na glavnom gradskom trgu. Okupljalište umjetnika tijekom ljeta.

Vrbnik – smješten na litici 50 m iznad mora. Prvi put se spominje 1100. godine, arheološki nalazi svjedoče da je i ranije bio nastanjen (Iliri, potom Grci i Rimljani). U 7. st. Hrvati stvaraju kaštel opasan zidinama. Odavde potječu i uz povijest grada usko su vezani knezovi Frankopani. U 'zlatno doba' njihove vladavine grad dobiva statut (1388.), pisan hrvatskim jezikom, na glagoljici. Vrbnik je stoljećima snažno glagoljaško središte. U

19. st. obrazovno središte otoka. Iz Vrbnika su tri krčka biskupa i današnji

Sva su mjesta pokrivena turističkom signalizacijom

Količina i kvaliteta turističke interpretacije varira

Atrakcija	Turistička valorizacija

kardinal Bozanić. Nadasve slikovit gradić, labirint uskih, zbijenih ulica, opasan zidinama.

Baška – srednjovjekovni kaštel, danas slikovit gradić smješten na krajnjem jugu otoka, na kraju pitome doline, uz veliki zaljev s pogledom na krševiti otočić Prvić i na Velebit. Ističe se bogatim ranokršćanskim povijesnim i kulturnim nasljeđem. Prije svega je to najstariji pisani spomenik hrvatske kulture – Bašćanska ploča (1100.), darovnica hrvatskog kralja Zvonimira pisana glagoljicom na hrvatskom jeziku, pronađena u crkvici Sv. Lucije u Jurandvoru. Baška je također poznata po šljunčanoj plaži dugoj 1800 m.

Slikovita mjesta – Njivice

Njivice - oslonjeno na resurse plodnih njiva, nastanjeno je od doba antike vjerojatno u stalnoj vezi ili kao dio utvrđene omišaljske gradine. Kasnije se razvija kao obalno naselje ribara što ga djelomično karakterizira i danas. Mjesto je pokriveno turističkom signalizacijom i interpretacijskim sadržajima

Malinska – smještena u širokom, zaštićenom i šumovitom zaljevu Dubašnica na zapadnoj strani otoka, zaštićena od hladnih vjetrova, s nizom uvala i plaža, objedinjuje 20-tak okolnih naselja. Ime dobila po mlinu za masline iz 15. st., dijeli glagoljašku baštinu otoka, nekada bila središnja otočka luka za izvoz drva (Dubašnica – dub, tj. hrast). Ističe se samostan i crkva Sv. Marije Magdalene u Portu (15. st.) s muzejom i glagoljskim lapidarijem (B. Fučić)

Punat – smješten na južnom dijelu otoka u jednoj od najljepših i najzaštićenijih uvala na Jadranu – Puntarskoj dragi. Gradić se razvijao pod utjecajem brodogradnje, danas je poznat po jednoj od najboljih marina na Jadranu te izvrsnom puntarskom maslinovom ulju iz okolnih maslinika

Ruralna središta

Sela središnjeg 'ruralnog' Krka

Okolica Dobrinja sa selima Hlapa, Polje, Sv. Vid, Kras, Gabonjin, Rasopasno

Okolica Vrbnika sa selima Mavri, Risika, Garica

Okolica Krka s područjem Šotovento (Glavotok, Linardići, Pinezići), sela Vrh, Kornić

Arheološka baština

Uvala Voz (Blizu Omišlja) - šire područje uvale Voz poprište je važne pomorske bitke u građanskom ratu između Cezara i Pompeja (49. pr.n.e.). Opis bijega Cezarovih vojnika na splavima od bačava, koje su gradili mjesni Liburni, prvi je spomen 'bačve' u povijesti.

Fulfinum-Mirine (uvala Sepen, blizu Omišlja) – Fulfinum je planski izgrađen grad za umirovljene rimske vojnike. Imao je forum, gradsku baziliku, terme, luku i trgovački kvart. Na njegovoj periferiji u 5. st. nastala je ranokršćanska bazilika, a kasnije važno sjedište Benediktinaca i središte glagoljaštva. Oba se lokaliteta nalaze u neposrednoj blizini industrijskih pogona JANAF i DINA.

Antička baština u Krku – ostaci Venerinog hrama (u dućanu), rimskog mozaika s prikazom Tritona (u konobi), kasnoantičkih bedema (u kafiću)

Kultura života i rada

Glagoljica – otok Krk bio je najsnažnije glagoljaško središte na Jadranu te se stoga smatra kolijevkom hrvatske pismenosti i kulture. Papa (1252.) je dozvolio korištenje hrvatskog pisma i jezika u vjerskim obredima čime hrvatski, uz hebrejski, grčki i latinski, ulazi u skupinu jezika na kojima se odvija vjerska liturgija.

Najstariji poznati glagoljski misal (1371.), koji se danas čuva u Vatikanu, potječe iz Omišlja;

Dobrinj je bio jedno od najsnažnijih središta glagoljaštva u Hrvatskoj, a u selu Gabonjin (okolica Dobrinja) nalazi se 'Put Glagoljaša';

Koncepcija turističkog razvoja izostaje

Turistička signalizacija uglavnom izostaje

Turistička interpretacija izostaje u potpunosti

Uvala Voz nije turistički valorizirana

Lokalitet Fulfinum- Mirine je očuvan, uređen i opremljen turističkom signalizacijom, interpretacijskim sadržajima i suvenirnicom. Nema naplate ulaza. Koristi se kao 'pozornica' za razne manifestacije.

Glagoljaška baština otoka Krka nije u punoj mjeri turistički valorizirana (posebice ne u kontekstu Krka kao 'kolijevke' hrvatske pismenosti i kulture)

Atrakcija	Turistička valorizacija

Vrbnik je stoljećima snažno glagoljaško središte. U 'zlatno doba' vladavine Frankopana grad dobiva statut (1388.), pisan hrvatskim jezikom, na glagoljici. Odavde je Blaž Baromić, prvi glagoljaški tiskar i osnivač tiskare u Senju.

Baška, odnosno Jurandvor, nalazište je Bašćanske ploče kao najstarijeg spomenika na hrvatskom jeziku pisanog glagoljicom. Duž bašćanske doline proteže se 'Bašćanska staza glagoljice' sa 34 skulpture glagoljskih slova i posvećena glagoljici i glagoljašima.

Suhozidi i mrgari – tradicija suhozida kao gradnje kamenog zida bez veziva rasprostranjena je na jadranskim otocima, uključujući i Krk. Tradicija izgradnje mrgara, suhozidne građevine u obliku cvijeta koja služi za razdvajanje ovaca, jedinstvena je za područje Baške (slične se građevine nalaze još u Engleskoj i Walesu). Očuvano je 15 mrgara koji se koriste i danas.

Folklor – tradicionalne nošnje (na Krku prevladavaju crna, bijela i crvena boja, razlikuju se u detaljima između mjesta); tradicionalni tenec, sopele i kanot dio su svetkovina i slavlja.

Gastronomija - bazirana na ribi, janjetini, ovčjem siru (Krčki sir), pršutu, maslinovom ulju, domaćim tijestima (makaruni, šurlice, njoki), mediteranskim začinima (ružmarin, lovor), krčkom vinu (žlahtina), kolačima (presnac). Tradicionalna krčka jela uključuju 'šurlice s gulašom od janjčića', 'janjeći žvacet'. Krčko maslinovo ulje dobilo je oznaku izvornosti (na razini HR), kao i Krčki pršut (na razini EU).

Povijesne ličnosti

Krčki knezovi Frankopani – smatra se da potječu iz Gradeca, pored Vrbnika; najmoćnija hrvatska srednjovjekovna velikaška obitelj i jedina s jadranskih otoka koja se razvila do moći europskih razmjera. Od 11. do 17. stoljeća usko su povezani s povijesti i sudbinom Hrvatske kao branitelji od Turaka, protivnici habsburškog apsolutizma, banovi i političari, gospodarstvenici, intelektualci. Na vrhuncu moći vladali su teritorijem jednakim polovici današnje Hrvatske

Odabrane kulturne ustanove

Muzejski terminal, Zračna luka Rijeka (Omišalj) – prvi hrvatski projekt muzeja u zračnoj luci, prezentira građu iz muzeja s područja Kvarnera, a biti će upotpunjen izložbom o baštini otoka Krka, botaničkim vrtom i multimedijalnim sadržajima

Zbirka Infeld, Dobrinj – oporučno ostavljen dio privatne kolekcije P. Infelda. U Galeriji Infeld periodično se održavaju izložbe, uključujući renomirane domaće i strane autore (npr. Murtć, Gliha, Rabuzin, Warhol)

Knjižnica obitelji Vitezić, Vrbnik – oporučno ostavljena općini, sadrži vrijedne knjige, glagolske misale te 'Atlas scolasticus et itinerarius' J.D. Koehlera iz 1718. (jedan od dva primjerka na svijetu; drugi u Cambridge-u). U sklopu istog prostora smještena i replika tiskarskog stroja koji je prvi hrvatski tiskar, B. Baromić rođen u Vrbniku, koristio u prvoj hrvatskoj tiskari u Senju za tisak glagoljskog misala (1494.)

Etnografski i sakralni muzej, Franjevački samostan na Košljunu – zbirka predmeta krčkih ribara i seljaka, narodne nošnje s cijelog otoka, zoološka zbirka, te bogata knjižnica s oko 30.000 knjiga uključujući Ptolomejev atlas tiskan u Veneciji 1511. godine (jedan od tri sačuvana na svijetu)

Buymer – Muzej ribarskog alata, uvala Vela luka (Baška) – zbirka je smještena u nekadašnjem ribarskom skloništu od nevremena; muzej je uredila i otvorila Udruga Buymer, a i dalje će služiti i kao sklonište.

Manifestacije Općina Omišalj

Tradicionalne fešte:

Karneval, siječanj-veljača

Fešta na rivi, srpanj-kolovoz

Stomorina, kolovoz

Kulturne:

Festival pučkog teatra, lipanj

Folklor se redovito uključuje u turističku ponudu kroz manifestacije i posebne priredbe; Na otoku djeluje više etnografskih zbirka i muzeja

Obitelji Frankopan nije u punoj mjeri turistički valorizirana (posebno u kontekstu njihovog značaja na nacionalnoj razini)

Sve su manifestacije izrazito i u funkciji turističke ponude.

Uz ove godišnje manifestacije tijekom ljeta organiziraju se brojni koncerti, fešte i

Atrakcija	Turistička valorizacija

Fertinantes Jazz Festival, srpanj

Likovna kolonija Fulfinum, ljeto

Gastro:

Bljak Fest, veljača

Šparožvijada, travanj

Večer antičke kuhinje, srpanj

Ča su jeli naši stari, kolovoz

Sportske:

Jedriličarska natjecanja, svibanj-srpanj

Big Om i Palamijada, rujan – big game ribolov

Cooltura Avantura, listopad – biciklijada

Općina Dobrinj Tradicionalne fešte:

Karneval, siječanj-veljača

Stipanja, kolovoz

Općina Malinska Tradicionalne fešte:

Karneval, siječanj-veljača

Sajam rukotvorina i autohtonih proizvoda (više puta)

Ribarske večeri (više puta)

Općina Vrbnik

Tradicionalne fešte:

Mesopust u Vrbniku, veljača

Ivanja, lipanj

Razgon, srpanj (dan završetka mužnje ovaca)

Gastro:

Zajednički naziv 'Popi i pojedi' za sve eno-gastro priredbe

Festival žlahtine, srpanj (otvoreni podrumi)

Dani šurlica, srpanj

Dani vina, kolovoz

Grad Krk

Tradicionalne fešte:

Krčki karneval, siječanj-veljača

Sv. Kvirin, lipanj

Lovrečeva – Krčki sajam (od 1524.), kolovoz

Kulturne:

Ljetne priredbe Krk, srpanj-kolovoz

Susret sopaca otoka Krka (Pinezići), srpanj

Gastro:

Dani smokava, rujan

Sportske:

Scuba Fest, svibanj

Krk Spring Bike Adventure, svibanj

Krčka regata, srpanj

Promotiva (odbojka na pijesku), srpanj

Croatia open (orijentacijsko trčanje), srpanj

Krčka jedra (regata starih plovila), kolovoz

Bodul bike, rujan

Općina Punat

Tradicionalne fešte:

Karneval, siječanj-veljača

Puntarske noći, srpanj

Petrova (paljenje krijesa), lipanj

Andrinja, studeni

sl. koji su također u funkciji turističke ponude.

Atrakcija	Turistička valorizacija

Gastro:

Fešta od šurlic, lipanj

Dani maslina, listopad

Sportske:

Jedriličarska regata Austria cup, svibanj

Croatia cup jedriličarska regata (organizira Marina Punat), svibanj

Biciklijada – Osvoji crni biser, listopad

Općina Baška

Tradicionalne fešte:

Dan Općine, lipanj

Ribarski dani, kolovoz

Rokova, kolovoz

Kulturne:

Baška rožica – festival cvijeća, travanj

Zasopimo-Zatancajmo, rujan

Sportske:

Hiking weekend Baška, travanj

4 Islands MTB stage race, travanj

Krk trekking & trail kamp, svibanj

OSTALE ATRAKCIJE

Atrakcija	Turistička valorizacija

Plaže

Plaže s Plavom zastavom – ukupno 15 plaža (od 37 na Kvarneru). Općina Vrbnik jedina nema plažu s Plavom zastavom. Plaže s Plavom zastavom:

Općina Omišalj: 'Pesja', 'Jadran' (Njivice)

Općina Dobrinj: 'Pećine' (Šilo), 'Soline'

Općina Malinska: 'Rupa'

Grad Krk: 'Porporela', 'Camp Ježevac', 'Camp Krk', 'Dražica', 'Dunat' (Kornić), 'Jert' (Pinezići), 'Camp Glavotok'

Punat: 'Kamp Konobe', 'Punta Debij'

Baška: 'Vela plaža'

Plaže s posebnosti:

Plaža 'Soline' - ljekovito blato

Niz od 10 plaža u zaljevu Dubašnica (Malinksa)

'Vela Plaža' u Baški – šljunčana plaža, jedna od najljepših na Jadranu, duga 1800 m

Projekt uređenja plaža PGŽ – FTHM, Opatija (dokument nije na stranicama MINT-a, ni PGŽ; na terenu nema informacija o dokumentu) ??

Staze Pješačke staze

Ukupno oko 300 km uređenih i obilježenih pješačkih staza povezanih u 'otočki sustav' jednom kružnom stazom 'Krkčom obilaznicom'. U ponudi su staze uz more (lungomare), lagane i teže pješačke staze. Dodiruju prirodne i kulturne zanimljivosti otoka.

Općina Omišalj - Pješačko-biciklistička staza Omišalj-Njivice - obuhvaća sve značajnije lokalitete (npr. smještajne, arheološke, središta naselja). Prolazi uz more, ali i kroz neposredno, zeleno i/ili šumovito zaleđe obale. Staza je obilježena, ali nema odmorišta i vidikovaca

Općina Dobrinj – pješačka staza; planinarska staza 'Putevima Dobrnjštine'; obuhvaćaju pretežito unutrašnje dijelove Općine. Dva vidikovca (u selima Sužan i Gabonjin)

Općina Malinska – staza uz more (lungomare), lagane pješačke staze u unutrašnjem dijelu Općine, 'Glavna staza' također u unutrašnjem dijelu Općine. Ukupno oko 50 km staza. Prolaze uz znamenitosti (crkvice, samostan i sl.)

Općina Vrbnik – četiri tematizirane staze: 'Vrbnička planinarska obilaznica' (25 km), 'Putovima Frankopana' (20 km), ' Hodočasnički put (8 km) i 'Putovima vrbničkih težaka' (22 km). Sve su kružne staze, polaze iz Vrbnika.

Moguće je unaprijediti tematiziranje posebice pješačkih staza

Moguće je unaprijediti turističku interpretaciju staza (table, vidikovci, odmorišta i sl.)

Atrakcija	Turistička valorizacija

Prolaze uz znamenitosti (crkvice, utvrde, lijepi pogledi na Vinodolski kanal). Staze su obilježene. Dio su 'Otočke transverzale'

Grad Krk – sustav pješačkih staza (6 ruta ?) na unutrašnjem području Grada; Tematizirana šetnica 'Putevima zlatnih kapi krčkog blaga' posvećena maslinarstvu, obilježena i uključuje edukativne table

Općina Punat – sustav šetnica uz more i u unutrašnjosti Općine; sustav planinarskih staza do najviših vrhova otoka (npr. Veli vrh, 541m; Brestovica, 558 m; Obzova 568 m). Staze su dobro označene.

Općina Baška

19 pješačkih i planinarskih staza, ukupna duljina 90 km, različite zahtjevnosti. Sve su staze dobro označene; raspoloživa karta.

Poučna staza Baška-Zarok-Batomalj-Pod Lipicu – lagana staza, 6 km, povezuje niz zanimljivih lokaliteta (pješčara Zarok, rječica Vela Rika, crkvice, izvori, mrgari)

Biciklističke staze

Većinu pješačkih staza moguće je koristiti i kao biciklističke.

Općina Omišalj – 3 staze. Staze većim dijelom koriste postojeće ceste. Obilježene su, ali nema odmorišta i vidikovaca

Općina Dobrinj – nekoliko asfaltnih i makadamskih staza; obuhvaćaju cijeli zaljev Soline te unutrašnje dijelove Općine. Dva vidikovca (u selima Sužan i Gabonjin)

Općina Malinska – veći dio pješačkih staza prikladan je i za bicikle

Općina Vrbnik – većina obilježenih pješačkih staza pogodna je i za bicikliste

Grad Krk – asfaltirane ceste na području Grada; na relaciji Malinska-Krk (od skretanja za Valbisku-Krk) izvedena je biciklistička staza odvojena zelenim pojasom od prometnice

Općina Punat – sustav šetnica može se koristiti i kao biciklističke staze

Općina Baška – tri biciklističke rute, pretežito po makadamskoj podlozi (11 km, 24 km, 11 km), uključujući zahtjevnu MTB stazu

Sportsko-rekreacijski objekti

Luke za javni promet županijskog značaja (lukama upravlja Županijska lučka uprava Krk)

Omišalj

Šilo

Malinska

Vrbnik

Krk

Valbiska

Punat

Baška

Surbova-Baška

Luke otvorene za javni promet lokalnog značaja (lukama upravlja Županijska lučka uprava Krk)

Čižići (Dobrinj), Dunat, Glavotok, Klimno, Lokvišća (Šilo), Njivice, Porat (Malinska), Rova (Malinska), Soline (Dobrinj), Stara Baška, Sv. Fuska, Vantačići (Malinska), Vela Jana i Voz

Sportske luke

Pesja (Omišaljski zaljev)

Turistički vezovi

Omišalj

Šilo

Malinska

Krk

Punat

Baška

Atrakcija	Turistička valorizacija

Marine

Marina Punat – najstarija i višestruko proglašavana najbolja marina u Hrvatskoj, smještena u izvrsno zaštićenoj uvali (Puntarska draga). Nudi 850 vezova u moru, oko 500 na suhom vezu, izvrsno opremljena pratećim uslužnim sadržajima, uključujući i yacht servis za jahte do 50m u brodogradilištu. Nudi najam plovila u charteru. Marina ima Plavu zastavu

Jedrenje – Škole jedrenja

2 škole jedrenja (Punat i Baška)

Sportovi/rekreacija na moru

Na svim uređenim plažama najam opreme za rekreaciju na moru (pedaline, padobrani, kajak i sl.)

Podvodni gusarski park (Punat) – atrakcija s eksponatima pod morem (na dubini 3-5m) i rekonstrukcijom 'otkrića podvodnog blaga'; koristi se s kacigom za podvodno hodanje

Wakeboard – Ski lift (Puntarska draga)

Ronjenje

15-tak ronilačkih lokacija (mjesta urona), uključujući oko otoka Plavnik i Prvić; podvodne litice, špilje, olupine. Ponuda ronilačkih klubova uključuje ronilačke izlete i škole ronjenja. Registrirano 20 ronilačkih centara diljem otoka (izuzetak Općina Omišalj)

Šilo – 2 centra

Malinska – 1 centar

Vrbnik – 1 centar

Krk – 10 centara

Punat – 4 centra

Baška – 2 centra

Ribolov

Ribolovno područje otoka Krka slovi kao najbolje lovno područje skuša. Pjeskovito i muljevito dno idealni su za ribolov ugora, škrpine, oslića i hobotnica

Dozvole za ribolov dostupne u turističkim agencijama ili ribolovnim društvima u Njivicama, Šilu, Malinskoj, Krku, Puntu i Baški (izuzetak Općina Vrbnik)

Omišalj – specifično natjecanje Big-Om (big game fishing)

Lov

Lovišta pokrivaju znatan dio otoka; njima upravljaju lokalna lovačka društva:

Lovište Krk (VIII/101) – zajedničko otvoreno lovište, 26.422 ha; Srna, zec, fazan; Sporedne vrste divljači značajnije za lovstvo jesu: divlja svinja, lisica, kuna

Lovište Plavnik (VIII/16) – državno uzgajalište divljači, 864 ha; Jelen lopatar; Sporedne vrste divljači jesu zec i divlji kunić

Lovište Punat (VIII/17) - državno otvoreno lovište, 6.180 ha; Srna, zec, fazan, jarebica obična; Sporedne vrste divljači jesu lisica, kuna, jazavac

Lovište Baška (VIII/1) – državno otvoreno lovište, 8.014 ha; Srna, zec, fazan, jarebica kamenjarka; Sporedne vrste divljači jesu divlja svinja, lisica, kuna

Penjanje po stijenama

Baška – tri penjališta sportska (Bunculuka, Portafortuna, Belove stijene) s više od 100 opremljenih smjerova svih težina

Jahanje

Njivice - pretežito terapijsko jahanje (Konjički klub Njivice)

Uz navedeno, velik broj sportskih igrališta nalazi se u sklopu smještajnih kompleksa, na plažama (npr. tenis tereni, odbojka na pijesku, polivalentna igrališta)

Atrakcija	Turistička valorizacija

Wellness centri

Malinska – 2 centra; U sklopu Hotela Malin i Hotela Pinia

Baška – 1 centar; U sklopu Hotela Baška

Ostalo Akvariji

Akvarij Krk – prvi tropski akvarij u Hrvatskoj, 100 vrsta riba; na oko 300 m2

Akvarij Baška – morski svijet Jadrana, 100 vrsta riba, 400 vrsta školjki; na 200 m2

Dodatak II: Osnovna turistička statistika

Osnovna turistička statistika otoka Krka

Tablica D2.1. Osnovni ležajevi u komercijalnim smještajnim kapacitetima prema jedinicama lokalne samouprave otoka Krka

2005.	2014.	2015.
Omišalj	7.000	7.898	7.700
Malinska	5.998	6.866	7.393
Krk	10.405	11.927	12.276
Punat	8.019	9.398	9.627
Baška	8.862	9.756	9.570
Vrbnik	469	917	983
Dobrinj	2.569	4.210	4.525
Ukupno	43.322	50.972	52.074

Izvor: TZ otoka Krka

Tablica D2.2. Osnovni ležajevi u komercijalnim smještajnim kapacitetima na otoku Krku prema vrsti smještajnih objekata

2005.	2014.	2015.
Hoteli i slično	6.529	6.478	6.697
Kampovi i kampirališta	14.384	15.277	15.047
Obiteljski smještaj	21.139	28.112	29.527
Ostalo	1.270	1.105	1.003
Ukupno	43.322	50.972	52.274

Izvor: TZ otoka Krka

Tablica D2.3. Ostvarena noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima prema jedinicama lokalne samouprave otoka Krka

2005.	2010.	2012.	2013.	2014.	2015.
Omišalj	520.686	549.993	621.731	641.285	649.286	698.224
Malinska	342.098	448.847	492.302	482.805	489.859	541.765
Krk	696.584	765.034	889.469	967.924	957.682	1.055.540
Punat	575.165	527.825	577.365	570.601	522.434	559.767
Baška	715.695	783.791	922.291	940.991	837.820	917.948
Vrbnik	17.005	41.782	57.542	61.292	65.076	72.848
Dobrinj	147.840	195.202	272.647	293.342	304.076	334.681
Ukupno	3.015.073	3.312.474	3.833.347	3.958.240	3.826.233	4.180.773

Izvor: TZ otoka Krka

Tablica D2.4. Ostvarena noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima na otoku Krku prema vrsti smještajnih objekata

Hotel	Kamp i kampiralište	Obiteljski smještaj	Ostalo	Ukupno
2005.	801.400	1.048.850	1.085.287	79.536	3.015.073
2010.	830.986	1.055.028	1.363.159	63.301	3.312.474
2012.	937.754	1.206.352	1.630.806	58.435	3.833.347
2013.	896.028	1.290.555	1.712.022	59.635	3.958.240
2014.	824.807	1.270.156	1.680.796	50.474	3.826.233
2015.	874.282	1.341.415	1.917.744	47.332	4.180.773

Izvor: TZ otoka Krka

Tablica D2.5. Ostvarena noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima na otoku Krku i Primorsko goranskoj županiji

2005.	2010.	2012.	2013.	2014.	2015.
PGŽ	10.501.921	10.938.291	11.974.337	12.348.195	12.212.423	13.070.148
Otok Krk	3.015.073	3.312.474	3.833.347	3.958.240	3.826.233	4.180.773

Izvor: Državni zavod za statistiku i TZ otoka Krka

Tablica D2.6. Ostvarena noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima na otoku Krku u 2015. godini prema mjesecima i jedinicama lokalne samouprave

I.	II.	III.	IV.	V.	VI.	VII.	VIII.	IX.	X.	XI.	XII.
Omišalj	573	416	730	13.805	42.025	94.593	207.837	226.763	88.829	19.271	1.447	1.935
Malinska	844	779	3.522	9.314	19.521	61.692	164.096	208.091	59.138	10.391	2.365	2.012
Krk	355	403	2.486	21.531	69.468	143.306	310.874	361.849	128.580	14.705	526	1.457
Punat	374	384	1.569	9.633	26.387	72.171	174.674	198.917	63.358	10.998	745	557
Baška	201	16.812	53.880	132.455	275.432	310.002	115.436	13.537	134	59
Vrbnik	12	43	80	904	1.655	7.291	23.672	30.288	8.086	784	1	12
Dobrinj	57	37	272	3.204	10.003	38.078	114.288	133.352	34.157	1.075	158

Izvor: TZ otoka Krka

Tablica D2.7. Udio ostvarenih noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima na otoku Krku u 2015. godini u razdoblju srpanj-kolovoz i lipanj-rujan u ukupnim noćenjima prema jedinicama lokalne samouprave, u %

VII.-VIII.	VI.-IX.
Omišalj	62,2	88,5
Malinska	68,7	91,0
Krk	63,7	89,5
Punat	66,7	91,0
Baška	63,8	90,8
Vrbnik	74,1	95,2
Dobrinj	74,0	95,6

Izvor: Izračun autora

Tablica D2.8. Bruto iskorištenost komercijalnih smještajnih kapaciteta otoka Krka prema vrsti kapaciteta, u %

Hotel	Kamp i kampiralište	Obiteljski smještaj	Ostalo	Ukupno
2005.	33,6	20,0	14,1	17,2	19,1
2010.	33,6	19,4	17,5	14,0	20,5
2012.	37,8	22,9	20,1	10,1	23,3
2013.	37,1	23,0	18,2	13,6	22,2
2014.	34,9	22,8	16,4	12,5	20,6
2015.	35,8	24,4	17,8	12,9	21,9

Izvor: Izračun autora

Tablica D2.9. Bruto iskorištenost komercijalnih smještajnih kapaciteta prema jedinicama lokalne samouprave otoka Krka, u %

2005.	2010.	2012.	2013.	2014.	2015.
Omišalj	20,4	20,8	22,3	23,1	22,5	24,8
Malinska	15,6	21,4	22,5	20,4	19,5	20,1
Krk	18,3	19,3	23,7	23,1	22,0	23,6
Punat	19,7	18,4	19,9	16,9	15,2	15,9
Baška	22,1	23,3	27,3	26,9	23,5	26,3
Vrbnik	9,9	19,3	21,4	20,5	19,4	20,3
Dobrinj	15,8	20,1	23,1	21,6	19,8	20,3
Ukupno	19,1	20,5	23,3	22,2	20,6	22,0

Izvor: Izračun autora